Riigimetsa Majandamise Keskus 
Teie  31.05.2023 nr 3-1.1/2021/3961

Meie 27.06.2023 nr 6-1/50/18-570

Vastuskiri

Edastame Haapsalu Linnavalitsuse täiendavad seisukohad ja selgitused Haapsalu linna üldplaneeringu 2030+ ja üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruande eelnõudele tehtud RMK poolsetele ettepanekutele (kaldkirjas):
1. Riigimetsa Majandamise Keskus (70004459) on õiguslikult vormilt täidesaatva riigivõimu asutus või riigi muu institutsioon, üldplaneeringu koostöötabelis on viidatud samanimelisele sihtasutusele (SA), millist Äriregistri andmeil ei eksisteeri, ega ole ka eksisteerinud. 
Eemaldame eksitava lühendi (SA) koostöötabelist.
2. Tunnistame, et seadusemuudatus, mis kohustaks kohalikke omavalitsusi riigimetsa kõrgendatud avaliku huviga (KAH) aladel metsamajandustöid kooskõlastama, on alles menetluses, kuid vaatamata sellele oleme oma töökorralduse juba ümber kujundanud nii, et kohaliku omavalitsuse kui kogukonna esindaja vastuseisu korral me töid KAH-aladel ellu ei vii ja muutusi kavas teeme ainult koostöös kohaliku omavalitsusega. Sellest lähtuvalt on KAH-alade metsade majandamise kavade RMK sisedokumendiks pidamine eksitav. Muuhulgas on RMK Haapsalu linnavalitsusega kooskõlastanud kavandatud raiete edasilükkamise Paralepa metsas ja Paralepa parkmetsas kuni üldplaneeringu valmimiseni. Juhime tähelepanu, et kavandatud tööde elluviimine Valgevälja metsas on edasi lükkunud RMKst sõltumatu kohtuvaidluse tõttu. 
RMK metsade majandamise kavas olevate 2023. a Paralepa metsadesse kavandatud raiete edasilükkumine tuleneb asjaolust, et kohalik kaitseala on nendel aladel üldplaneeringuga moodustamisel. 
Siinjuure juhime tähelepanu, et ka Valgevälja metsa raiete osas ei ole kohalik omavalitsus metsade majandamise kava ega metsateatisi kooskõlastanud. Ala asub kehtiva üldplaneeringu kohaselt väärtusliku maastiku alal, kus lageraie on lubatud vaid äärmisel vajadusel. Ridala üldplaneeringu menetluses on antud tingimust selgitatud toonasele Läänemaa Keskkonnateenistusele, kes palus mõiste täpsustamist, järgmiselt:
„Üldplaneeringuga ei ole me reguleerinud mitte metsa kui ökosüsteemi kaitset ega selle säästvat majandamis, mis tõepoolest on metsaseaduse ülesanne, vaid reguleerinud väärtuslike maastike kaitset, mis on üldplaneeringu pädevus. Planeerimisseadus § 8 lg 3 p 6 sätestab, et üldplaneeringu eesmärk on väärtuslike hoonestusalade, väärtuslike põllumaade, parkide, haljasalade, maastike, maastiku üksikelementide ja looduskoosluste määramine ning nende kaitse- ja kasutustingimuste seadmine. Juhime tähelepanu sellele, et üldplaneering koostati enne metsaseaduse muutmist, millele käesolevas arvamuses toetutakse. Teisalt leiame, et üldplaneeringu seletuskirja lk 22 nimetatud tingimus, et väärtuslikul maastikul on lageraie lubatud vaid äärmisel vajadusel, pigem toetab seada sama eesmärki, mida sätestab Metsaseadus, kui on sellega vastuolus. Sõnastus “äärmine vajadus” on planeerimisprotsessis väga levinud ja üheselt arusaadava tähendusega. See tähendab, et otsustusi tuleb teha kaalutledes ja põhjendatult, mitte lähtudes pelgalt näiteks maaomanike majanduslikest huvidest, vaid arvestades ka näiteks teisi kehtivaid seadusi (lisaks metsaseadusele), kehtivaid planeeringuid, eeskirju, kogukonna arvamust jne. Antud juhul on väärtusliku maastiku ala määratletud kõrgema tasandi planeeringuga (Maakonnaplaneeringu teemaplaneering “Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused” 2005) ja üldplaneeringuga on täpsustatud selles sätestatud tingimusi kogukonna taotlusel, sest paraku on ilmnenud asjaolusid, et väärtusliku maastiku alal on Läänemaa Keskkonnateenistuse ametnikud väljastanud raielube liiga kergekäeliselt, sealjuures eirates ka metsaseaduses sätestatut. Seega kasutab Ridala vald oma õigust vastavalt Keskkonnainspektsiooni kirja 04.11.2008 nr Lä-6-4/127-3 viimases lõigus sätestatule, et “.....metsade säilitamise parimaks vormiks on üldplaneering....”.“
Üldplaneering on järelevalvemenetluses, milles osales Ridala valla üldplaneeringu kehtestamise eelselt ka Läänemaa Keskkonnateenistus, õiguspäraseks tunnistatud ja kehtestatud (2010.a.).
Metsade majandamise kava ei sisalda paraku mitte mingisugust kaalutlemist, kas kavandatud arvukad lageraied Valgevälja metsas ja ka teistel väärtuslike maastike aladel ning rohevõrgustiku aladel aitavad kaasa üldplaneeringuga kavandatud väärtuste säilimisele. Kuigi just sarnases kavas oleks kõige sobilikum kaalutlusi teha. 
Valgevälja KAH alal toimunud kaasamiskoosolekul peaaegu oldi saavutamas omavalitsuse ja kogukonna esindajatega kokkulepet mõningate kuni 1 ha suuruste lageraiete tegemiseks, kuid tingimustel, et vastav muudatus tehakse ka kavas ning enne raiet teostatakse aladel ohustatud liikide inventuur (Lisa 1). Paraku tõlgendati koosoleku läbiviimist jällegi nii RMK kui ka Keskkonnaameti poolt metsateatiste kooskõlastamisena. Seetõttu ei ole kohtuvaidlus selles küsimuses sugugi RMK-st sõltumatu vaidlus. 
3. Juhime tähelepanu, et üldplaneeringu kaardirakenduses toodud mürauuringu järgi jääb Haapsalu metskond 7 elamute poolne osa isojoonte vahele, kus autoliikluse ja raudtee päevane mürafoon on alla 50 dB ja öine alla 40 dB, mis on kehtivate õigusaktide järgi lähedane normtasemele siseruumides. Haapsalu metskond 7 kinnistu ulatuses on kavandatud piirang „Mets asula kaitseks“ suunatud riigimetsa, mitte müraallika (maantee ja raudtee) suunas, seega ei ole põhjendatud ka väide, et kui teoreetiliselt tekib tulevikus avatud ala naaberkinnistutele, siis avaldab Haapsalu metskond 7 kinnistule planeeritud kaitsevöönd positiivset mõju. Samuti täpsustame, et Kaaremetsa kinnisasjal olev vääriselupaik ei ulatu eramaadele ning RMK looduskaitsealuseid objekte (sh vääriselupaiku) eraomandisse ei võõranda. Kaaremetsa kinnistu võõrandamise kavatsus oli 2018. a, vääriselupaik antud kinnistu ulatuses registreeriti 2022. a alguses. Riigi poolt võõrandatud kinnistu katastritunnusega 67401:001:0488 puhul oli tegemist ilma looduskaitseliste piiranguteta maaüksusega, mis oli RMK põhieesmärkide täitmiseks mittevajalik, samuti ei olnud sinna kavandatud metsatöid. Riigimaa võõrandamise otsuse määrab rida teisi tunnuseid, KAHalaks olemine nende hulka ei kuulu. RMK jääb seisukohale, et piirang „Mets asula kaitseks“ Haapsalu metskond 7 kinnistu osas ei ole põhjendatud ja palume jätkuvalt see üldplaneeringust eemaldada.
Juhime tähelepanu, et üldplaneeringuga on mets asula kaitseks (kasvav mets) määratud säilitada perspektiivsest raudteest ning riigi põhi- ja tugimaanteedelt lähtuva müra ja õhusaaste leviku tõkestamiseks, kaitseks tugeva tuule või lumetuisu eest või tuleohu vähendamiseks või metsatulekahju leviku tõkestamiseks. Seega on lisaks müra tõkestamisele asula kaitseks mõeldud metsal veel teisigi funktsioone. On väär tõlgendada, et „Mets asula kaitseks“ on suunatud riigimetsa suunas, sest sama ala jätkub ka asulaga piirnevatel eramaadel. 
Katastriüksus 67401:008:0258 Haapsalu metskond 7 on 80,7 ha suurune. Asula kaitseks mõeldud metsa osa on 300 m pikk ja 100 m lai. Seega soovib omavalitsus määrata asula kaitseks riigimetsast 3 ha suuruse metsariba, mis moodustab kogu katastriüksusest vaid 3,7 %. Mööndusega, et see metsariba võib olla ka kitsam, kuid soovides et, kasvav mets säiliks vähemalt 2/3 riba laiusest. 
Sellele metsaribale ei kavanda kohalik omavalitsus uuendusraie keeldu vaid lageraie keeldu, sest lageraie asula piiril muudab asula tuultele avatuks ja ka mürale ning teedelt lähtuvale saastele. Näiteks aegjärgne raie sellel alal on täiesti aktsepteeritav. Kui selline kitsendus on RMK-le kohaliku elanike heaolu tagamiseks liialt suuremahuline ja koormav, siis oleme nõus asuma läbirääkimistesse, et riigile lageraiest saamata jäänud kahju sellel 3-l ha-l kompenseerida samade normatiivide alusel, millises ulatuses riik maksab eraisikutele looduskaitseliste piirangute hüvitamise toetust. 
NB! 2022 toetuste määr erametsaomanikele oli sihtkaitsevööndis 110 eurot hektari kohta aastas. Piiranguvööndis, hoiualal ja projekteeritaval alal on toetuse määr 60 eurot hektari kohta aastas. Seda võidakse vähendada, kui eelarvest ei jätku kõikide nõuetele vastavate taotluste rahuldamiseks.
Linnavalitsuse vastuskirjas olevas lauses: „Olukorras kus ülejäänud metsas, kus uuendusraie piiranguid ei ole, teostatakse näiteks ulatuslik lageraie, muutub ka maanteest üle 250 m kaugusel asuv elamuala asula piiril, kus nii autod kui ka rongid suuri kiirusi maha pidurdavad, müratundlikuks.“ , ei ole peetud silmas naaberkinnistu avatud ala, vaid võimalikku ulatuslikku lageraiet asula piiri läheduses samal riigimaa katastriüksusel (67401:008:0258 Haapsalu metskond 7, 80,7 ha). Kuna ülejäänud metsaalal samal katastriüksusel raiepiiranguid ei ole, siis vastavalt metsaseadusele võivad seal lageraielangid olla kuni 7 ha suurused ja teatud juhtudel isegi suuremad. 
Mis puutub Kaaremetsa kinnistusse, siis rõhutame veelkord, et Kaaremetsa kinnistu asub Uuemõisa alevikus, linna kui asustusüksuse rohealal. Ala on kehtiva Ridala valla üldplaneeringu (2010) järgi puhkeala P1. P1 on hoonete ehitamise õiguseta puhkeala, millel peab säilima looduslikkus. P1 juhtotstarbega aladena on osaliselt reserveeritud ka alad, mis on vajalikud rohekoridoride säilitamiseks ning alad, mis toimivad puhveraladena nt elamualade ja maanteede või elamualade ja tootmisalade vahel. Puhkealasid P1 hooldatakse ning siin kasvavaid metsi majandatakse heade tavade kohaselt. 
Ala oli Uuemõisa aleviku roheala juba enne kui moodustati riigimaa kinnistu (2012), mis hiljem RMK-le majandada anti. Puhkeala juhtotstarbe kavandamine jätkuvalt riigi omandis olnud maale on kooskõlastatud nii Maa-ameti kui ka Keskkonnaministeeriumiga. 
Ka koostatavas üldplaneeringus on selle ala juhtotstarbeks puhke ja looduslik maa-ala. Ala on ligi 1,7 ha ulatuses kasvava metsaga. Kui RMK soovib alast loobuda, siis on kohalik omavalitsus nõus selle üle võtma. 
Hämmastav on RMK poolne seisukoht, et metsa vääriselupaiku eraomandisse ei võõrandata, küll aga võõrandatakse eraomandisse üldplaneeringuga määratud puhkealasid. Siinjuures juhime tähelepanu, et kui 2018. a. poleks omavalitsus Kaaremetsa kinnistu müüki peatanud, siis ei oleks vääriselupaik sealses metsas praegu kaitstud, halvema stsenaariumi korral oleks vääriselupaik tänaseks juba hävinenud. Mis kinnitab veelkord, et üldplaneeringuga seatud tingimused tagavad vääriselupaigale parema kaitse, kui RMK suudab pakkuda.
4. Selgitame, et kasvama jäävaid puid ja pinnast säästev raietehnoloogia on praktikas välja kujunenud nii, et kokkuveoteede vahekaugus on ca 20 m ja kokkuveotee laius ca 4 m. Sellest lähtuvalt tulenebki minimaalne välja raiutav kogus, et võimaldada raietehnikal metsas liikuda. Mõistagi kasutatakse maksimaalselt ära olemasolevaid trasse ja puistu hõredamaid kohti, kuid me ei saa töid planeerides nendega vaikimisi arvestada. Hoodusraie alaliigi havendusraie alammäärad on kehtestatud rinnaspindaladena metsa majandamise eeskirja lisas 2 kombinatsioonis puuliigi ja puistu kõrguse vahel, mille tuletis on ÜP eelnõus viidatud täius. Harvendusraie puhul on need reeglina kõrgemad kui 0,6. Jääme seisukohale, et metsale on parem kui seal käitutakse raienormatiivide osas väljakujunenud praktikaid järgides, mitte ei kehtestata uusi meelevaldseid numbreid. RMK jääb seisukohale, et Metsaseaduses toodud valik- ja hooldusraie normatiivid on ala puhkeväärtuse säilitamiseks piisavad ja ei vaja üldplaneeringu seletuskirjas täpsustamist.
Kõnealune tingimus üldplaneeringus ei ole meelevaldne, vaid tehtud Eestimaa Looduse Fondi ekspertide ettepanekul (ELF soovitused Haapsalu linna üldplaneeringusse 11.02.2022 6-1/50/18-422, kiri kättesaadav avalikust dokumendiregistrist). Üldplaneeringu koostamise protsessis on ettepanekuga arvestatud, kuna ettepanek toetab kohaliku kaitseala kaitse-eesmärke.
5. Juhime tähelepanu, et püsimetsana on Paralepa metsa majandatud läbi ajaloo. Meie kirjas viidatud eksperimendi lähteandmed pärinesid selle koostamise hetkest (2022. a september) ja selle tulemust ei mõjuta puistute iseloom eksperimendi algetapis, vaid näitab, kas kavandatud piirangud lubavad reaalselt ellu viia säästvat (arvestuslangiga kooskõlas olevat, mis oli samuti leitud samuti tolle ajahetke takseerandmete alusel) metsade uuendamise tempot. Näites selgus, et kavandatud piirangud (langi pindala 1 ha ja uuenemisperiood 2 m kõrgune noorendik ehk 10 aastat) viivad metsade uuendamise tempo ligi kolm korda aeglasemaks jätkusuutlikust. Samuti juhime tähelepanu, et ala praegune puhkeväärtus on saavutatud just tänu läbi ajaloo tehtud lageraietele. Metsakasvatus on pikaldane protsess ja järjepidevus selle juures on ülioluline ning hetkekasu nimel tehtavad eksperimendid (sh lageraiete keelamine) ei ole aktsepteeritavad. Metsakasvatuse ja -kasutuse (sh puhkeväärtuse) planeerimisel võetakse arvesse aastakümnete pikkune tulevikuperspektiiv. Viidatud planeeringu- ja kommunaalkomisjoni protokollist ei selgu piirangu seadmist põhjendavad asjaolud. Paralepa metsa külastuskoormus ei ole võrreldav parkmetsaga (raudteetammist põhja poole jääv osa), kus oleme kavandatud I kaitsekategooria kohaliku kaitsealuse metsa kasutustingimustega nõustunud. Eksitav on vastuskirjas toodud väide, nagu oleks majanduskava elluviimise järgselt raiutud enamus vanadest metsadest. Tegelikkuses on peale kavandatud raiete läbiviimise järgselt aastaks 2030 vanade metsade osakaal alal 27%, mis on vaid kaks protsenti madalam kava elluviimise eelsest vana metsa osakaalust. Mets on pidevas arengus ja kõnealusel perioodil keskealisteks saavad noored ning küpseks saavad keskealised metsad tagavad, et puistute ühtlane vanuseline jaotus säilib ka siis kui osa küpsest metsast viiakse uuendusraiega noore metsa vanuseklassi. RMK jääb seisukohale, et lageraiete keelamine II kaitsekategooria kohaliku kaitsealuses metsas ei ole põhjendatud, oleme koostöös planeeringu koostajaga valmis täpsustama lageraiele seatavaid täiendavaid tingimusi kõnealuses metsas.
Mööname, et Paralepa parkmetsa on majandatud läbi ajaloo püsimetsana, mistõttu jääbki linnavalitsusele arusaamatuks, RMK poolne soov ja surve asuda alates 2018. aastast metsa majandama uuendusraietega, mitte näiteks eelmises punktis kirjeldatud hooldus- ja harvendusraietega. Hooldus- ja harvendusraied on Paralepa parkmetsas olnud kogu aeg lubatud, kuid RMK pole soovinud seda alates 2018. aastast teha. Vähemalt ei ole Haapsalu Linnavalitsuse dokumendiregistri andmetel ühtegi sellise sooviga raieteatist Haapsalu linnavalitsusele kooskõlastamiseks esitatud. 
Kiltsi külas oleva Paralepa metsa osas jääme eriarvamusele selles osas, et lageraietega on metsa puhkeväärtus tõusnud. Lageraied kõnealuses metsas on põhjustanud Haapsalu linna ja Paralepa aleviku elanikele palju meelehärmi ja need raied on tõstnud elanikkonna vastasseisu RMK tegevusele. Sealsete metsade kaitsmine lageraiete eest pani ka aluse vabatahtliku organisatsiooni Roheline Läänemaa MTÜ tekkele, mille liikmeskond moodustubki peamiselt Paralepa ja Haapsalu elanikest. Enne lageraiete teostamist oli metsas looduse õpperada ja matkarada, mis osaliselt lageraiete teostamisega rikuti. Looduse õpperada ei olnud pärast lageraiete teostamist enam asjakohane, sest tutvustas hoopis metsa säästliku majandamise võtteid turberaietega. Pildilt nähtub, et p 7 on infotahvel raielangil, mis tutvustab harvendusraiet männikus, punktis 8 infotahvel, mis tutvustab harvendusraiet kuusikus jne. Siit järeldus, et nii männikuid kui ka kuusikuid on sellel alal täiesti võimalik ka harvendusraietega majandada.
Foto 1. Õpperaja infotahvel

Paljud raja infotahvlid ei olnud enam ajakohased ja need tasapisi likvideeriti. 2021. oktoobris võeti maha ka Peetri kivi juures asunud looduse õpperada tutvustav infotahvel ning asendati pingiga. Linnavalitsus soovib likvideeritud looduse õpperaja taastada.

Pilt 2. Õpperada tutvustav infotahvel. Foto 30.04.2021. 			  Pilt 3. Näide infotahvlist	rajal

Pilt 4. Infotahvel asendatud pingiga. Foto 06.10.2021.

Linnavalitsusele jääb arusaamatuks, miks RMK on otsustanud loodusraja likvideerida ilma avaliku aruteluta või linnavalitsusega läbi rääkimata, sealjuures teades, et rada on aktiivses kasutuses ja koostatavas üldplaneeringus kavandatakse Paralepa metsadesse kohalikku kaitseala ning selle loodusraja olemasolu on just üks nendest väärtustest, mida on kaitseala moodustamiseks ala puhkeväärtusena esile toodud. Kui loodusrada ei olnud enam kohati ajakohane, siis oleks saanud linnavalitsusega koostöös infotahvli lihtsalt ajakohastada. Hetkel tundub selline tegevus pahatahtlik. Juuresolevalt pildilt (Pilt 1) nähtub, et nii õpperaja infotahvel kui ka enamik vaatekohtade infotahvleid (Pilt 3) olid heas korras ja polnud mingit põhjust raja likvideerimiseks. 
Lageraiete keelamine ettepanekuid kohaliku kaitse alla kavandatavas Paralepa metsas Kiltsi külas (katastriüksustel 67401:001:0668; 67401:001:0264) kui ka KAH aladel, on üldplaneeringu planeerimisperioodil tehtud korduvalt nii SA Eestimaa Looduse Fond, kohaliku kogukonda esindav MTÜ Roheline Läänemaa kui ka SA Keskkonnaõiguse Keskus. Linnavalitsus on kaalunud ettepanekuid ja enne üldplaneeringu kooskõlastusringile esitamist ei arvestanud ettepanekutega, pidades mõistlikuks ja võimalikuks ka väikeste lageraielankidega metsa majandamist. Kuid arvestades kooskõlastusringil üldplaneeringule esitatud täiendavaid, veel enam põhjendatud ettepanekuid ja vastuväiteid ning täiendavaid õiguslikke hinnanguid, otsustasid linnavalitsus ja volikogu MTÜ Roheline Läänemaa (kiri dokumendiregistris 03.03.2023 nr 6-1/50/18-529) poolt esitatud ettepanekutega arvestada üldplaneeringus edasises menetluses osaliselt, sh kirjas oleva p. 1 vastuväite osas arvestada vaid lageraie keeldu, mitte uuendusraiete keeldu üleüldse. Tervikkirjavahetus üldplaneeringu kooskõlastusringilt laekunud ettepanekute, vastuväidete ja linnavalitsuse seisukohtadega avalikustatakse üldplaneeringu avaliku väljapaneku ajal. Kaitstaval alal asuvad ka munitsipaalomandis olevad metsad, kus hakkavad kehtima samad raietingimused, millega linnavalitsus ja volikogu on arvestanud. 
6. Volikogu planeeringu- ja kommunaalkomisjon 23.03.2023 koosoleku protokollist ei selgu, millistel põhjustel ja millistele analüüsidele tuginevalt on otsustanud vähendada üldplaneeringuga lageraie langi maksimaalset suurust rohekoridorides 2-lt hektarilt 1-le hektarile. RMK jääb seisukohale, et rohekoridoride toimimise tagamiseks piisab lageraie pindala piirangust 2 hektarit.  
Tegemist on kompromisslahendusega üldplaneeringule esitatud vastuväidete suhtes, millega sooviti rohekoridorides lageraiete täielikku keelamist. Vastav kirjavahetus avalikustatakse üldplaneeringu avaliku väljapaneku käigus.
7. RMK jääb seisukohale, et lageraie keeld väärtuslikel maastikel olevate ilmekate teelõikude ääres 100 m laiuse ribana on kitsendusena maaomanikule on ebaproportsionaalne seoses saadava kasuga (lühiajaline visuaalne vaade teel liiklejale) ja teeme ettepaneku sellest loobuda ning täpsustada üldplaneeringu seletuskirjas mida harjumuspärase maastikuvaate all mõeldakse ja milliseid meetmeid lauskeelu asemel raietegevuse käigus rakendada. 
Juhime tähelepanu, et ilmekate teelõikude äärsed alad asuvad kehtiva üldplaneeringu kohaselt väärtusliku maastiku alal, kus lageraie on lubatud vaid äärmisel vajadusel. Tingimus on seatud väärtuslike maastike ilme (maastike, maastiku üksikelementide ja looduskoosluste säilitamise) kaitseks. Koostatava üldplaneeringu käigus oleme täpsustanud lageraie piiranguga ala minimaalseks vajalikuks, et mitte seada maaomanikele ebaproportsionaalseid ja mittevajalikke piiranguid. Alal on uuendusraie lubatud, seega ei ole lageraie piirang teeäärsel alal, kus teekaitsevööndis on juba seadusest tulenevalt lageraie keelatud, linnavalitsuse hinnangul ebaproportsionaalne piirang. Linnavalitsusel on võimalik piirangutega aladele pakkuda eraisikutele maamaksuvabastust läbi avalikes huvides isikliku kasutusõiguse seadmise, sundvaldust koos sundvalduse tasuga vms. Omaniku soovil saab kitsendusest põhjustatud kahju hinnata ja tänaseks on olemas ka vastavad õigusaktid, mis vastavate kokkulepete sõlmimist reguleerivad.  
8.  Täpsustame, et riigimetsa kõrgendatud avaliku huviga (KAH) ala määramise aluseks ei saa olla maastikuvaate säilitamine ja ala kasutus marja- ja seenemetsana. Haapsalu metskond 15 ja 43 kinnistud ei sobitu mingil moel KAH-alade määramise ja kaasamise juhises toodud põhimõttega: Riigimetsa, mis asub asulate lähedal või mida inimesed aktiivselt kasutavad, peab RMK kõrgendatud avaliku huviga metsaalaks. RMK jääb seisukohale, et Haapsalu metskond 15 ja 43 kinnistuid ei saa käsitleda kõrgendatud avaliku huviga riigimetsa aladena.
Linnavalitsus on seisukohal, et kui üldplaneeringule on tehtud korduvalt ja mitmete organisatsioonide poolt ettepanekuid mingite alade arvamiseks kõrgendatud avaliku huviga aladeks, siis on tegemist kõrgendatud avaliku huviga. Haeska metsade arvamist KAH alade hulka pole mitte soovinud ainult kohalik kogukond vaid ka keskkonnaorganisatsioonid laiemalt. Näiteks SA Eestimaa Looduse Fond, kes on täheldanud järgmist:“ Haeska küla poole viiv tee on Matsalu Rahvuspargi ühe populaarseima ja Põhja-Euroopa ühe parima linnuvaatlustorni juurde viiv tee. Tee äärde jäävad metsad on tugeva majandussurve all ja suures osas juba lagedaks raiutud, seepärast vajab Haeska KAH ala mets kindlasti säilitamist, et püsiksid metsaliikide elupaigad ning kohalikel elanikel ja loodusturistidel oleks võimalik nautida metsakeskkonda.“
Nimetatud ala on ainus üldplaneeringuga kavandatav KAH ala Haapsalu omavalitsuse lõunapoolses osas. Nagu varasemalt oleme esile toonud, moodustab Haeska kah ala ettepanek vaid mõne % (0,44 km2) tohututest riigile kuuluvatest metsaaladest (20 km2), mis jäävad 5 km raadiusesse Haeska teeristist põhjapoole. Eelmisse vastuskirja oli lisatud ka poroportsioone selgitav joonis.
RMK kodulehelt https://www.rmk.ee/metsa-majandamine/metsamajandus/korgendatud-avaliku-huviga-alad on lugeda järgmist: 
„Kohalikele kogukondadele ja elanikele olulised kõrgendatud avaliku huviga metsaalad lepitakse kokku kohaliku omavalitsusega üldplaneeringu koostamise käigus. Lisaks sellele saavad kohalikud kogukonnad või elanikud teha RMK-le ettepanekuid metsaalade arvamiseks kõrgendatud avaliku huviga alade hulka, kui nad kasutavad neid metsaalasid igapäevaste tegemiste ja vajaduste jaoks.“
Kuna RMK on vastu Haeska KAH ala moodustamise ettepanekule, siis üldplaneeringule esitatud ettepanekutest nähtuva avaliku huvi tõttu säilitada Haeska tee äärsed maastikuvaated ja kogukonnamets lageraietega majandamisest, kavandab linnavalitsus need alad (Haapsalu metskond 15 ja 43) üldplaneeringu edasises menetluses kohaliku tähtsusega väärtusliku maastikuna, kus kehtivad üldplaneeringu seletuskirjas 3.2.5. (Väärtuslikud maastikud) ja 3.2.5.1. (Ilmekas vaatekoht ja teelõik) sätestatud maakasutustingimused. Väärtuslike maastike kaitse on kohaliku omavalitsuse pädevuses. Vastav muudatus kantakse üldplaneeringu kaardile üldplaneeringu avaliku väljapaneku järgselt.  
9. Leiame, et volikogu planeeringu- ja kommunaalkomisjon 23.03.2023 koosoleku otsus lageraiete keelamiseks KAH-aladel tugineb meelevaldselt valitud dokumentidele ja argumentidele ning eirab peamisi lähtekohti: metsa majandatakse inimeste (sh kogukonna) huvides ja metsa majandamine on järjepidev potsess, kus tekitatud katkestuste mõju on aastakümnete ülene. Piirangute seadmisel tuleb kaaluda nende tegelikku kohapealset mõju ja arvestada tekkiva kahjuga. Toome näitena Herjava KAH ala, mis on moodustatud mitte nende metsade puhkeväärtuse (raskesti läbitavad lepikud) vaid küla läbiva puidutranspordi tõttu ja kus on kogukonnaga kokkuleppel juba koostatud kümne aasta majanduskava, mis sisaldab ka lageraieid. RMK ei nõustu lageraiete keelamisega KAH-aladel Haapsalu linna piires ja jääme seisukohale, et igale konkreetsele alale on võimalik leida osapooli rahuldav lahendus ka majanduskava koostamisel koostöös kohaliku omavalitsusega ilma selleks üldisi piiranguid seadmata. 
Linnavalitsuse hinnangul ei ole üldplaneeringule tehtud kogukonna- ja keskkonnaorganisatsioonide poolt tehtud ettepanekud meelevaldsed. Pigem just vastupidi, sest üldjuhul ilma mõjuvate põhjusteta erasektorist ettepanekuid üldplaneeringule ei laekugi. 
Linnavalitsus ja volikogu on otsustanud üldplaneeringu edasises menetluses arvestada MTÜ Roheline Läänemaa (kiri Haapsalu Linnavalitsuse dokumendiregistris 03.03.2023 nr 6-1/50/18-529) poolt esitatud (kirjas p. 2) vastuväite osas arvestada vaid lageraie keeldu, mitte uuendusraiete keeldu üleüldse.
Kuna ettepanekud ja vastuväited üldplaneeringule on väga mahukad ja põhjalikult põhjendatud ning avalikult kättesaadavad, siis ei pea linnavalitsus vajalikuks neid käesolevas kirjavahetuses dubleerida. 
Mis puudutab Herjava KAH ala, siis üldplaneeringuga väärtustatakse ikkagi peamiselt Herjava poolsaarel olevate männikute puhkeväärtust. Praktika näitab, et näiteks männikute lageraietega majandamisega kaovad männikud ära ja asemele kasvab lihtsalt võsa, millest kujuneb aastatega  lehtpuumets. 
22.05.2018.a. ringsõidul Haapsalu linna metsades selgitasid RMK esindajad, et siinkandis lageraiutud männikute asemele noori männikuid ei istutata, sest ulukite populatsioon on suur ning põdrad ja kitsed söövad männikasvud ära. Seega pole tegevus majanduslikult mõttekas ja otstarbekas. 
Linnavalitsus ei pea õigeks ja ka RMK kodulehel pole nii sätestatud, et KAH ala määratakse vaid küla läbiva puidutranspordi tõttu. Rõhutame veelkord, et RMK kodulehelt https://www.rmk.ee/metsa-majandamine/metsamajandus/korgendatud-avaliku-huviga-alad loeb järgmist: „Kohalikele kogukondadele ja elanikele olulised kõrgendatud avaliku huviga metsaalad lepitakse kokku kohaliku omavalitsusega üldplaneeringu koostamise käigus. Lisaks sellele saavad kohalikud kogukonnad või elanikud teha RMK-le ettepanekuid metsaalade arvamiseks kõrgendatud avaliku huviga alade hulka, kui nad kasutavad neid metsaalasid igapäevaste tegemiste ja vajaduste jaoks.“
RMK kodulehelt ei nähtu kohaliku kogukonna ja RMK vahel sõlmitud kokkulepe.  https://www.rmk.ee/metsa-majandamine/metsamajandus/kaasamiskoosolekud/herjava-2020 Pigem vastupidi, MTÜ Roheline Läänemaa (Haapsalu kogukondasid esindav organisatsioon)  ettepanekuid pole kavas kaalutud ega ka arvestatud. 
Linnavalitsuse ettepanek RMK-le on KAH ala piire korrigeerida selliselt, et vähem väärtuslikud lehtpuumetsad, mis pole läbitavad ja seega ka puhkeotstarbel vms igapäevaste tegemiste ja vajaduste jaoks kasutatavad, KAH ala koosseisust välja arvata.
Alternatiiv on üldplaneeringuga kohaliku tähtsusega väärtusliku maastiku määratlemine ka Herjava poolsaarele.
10. Palume mitte kasutada õiguslikult defineerimata mõistet kogukonnamets, mis loob lugejale illusiooni metsast, mis kuuluks justkui kohalikule kogukonnale. KAH-alade näol on tegu riigimetsaga, kus volitatud esindaja RMK kaasab kogukonna metsatööde planeerimisse ja arvestab võimalusel esitatud ettepanekutega. - Täpsustame, et Metsaseaduse paragrahvis 3 toodud kriteeriume kasutatakse metsamaa kui kõlvikuliigi defineerimiseks. Lageraie järgselt jääb ala kõlviku mõttes metsamaaks, kuigi ajutiselt on tegemist lageda alaga, mis ei vasta metsa tunnustele. Metsa majandamise eeskirjas on ära toodud vastavate puuliikide miinimumarvud hektaril ja keskmised kõrgused, millest alates loetakse ala uuesti metsaga uuenenuks. Seega ei sobi metsamaa kõlvikut kirjeldavad parameetrid metsa uuenenuks arvestamiseks ja vastupidi. Eri valdkondade terminoloogias paremaks orienteerumiseks ja üldplaneeringu kui kohaliku tasandi olulise planeerimisdokumendi parema kvaliteedi huvides soovitame selle koostamisse kaasata enam eri valdkondade eksperte. RMK jääb esitatud ettepaneku juurde eemaldada üldplaneeringu seletuskirjast liituse nõue ja asendada see metsa uuenenuks arvestamisel kehtivate nõuetega.
Kogukonna definitsiooni osas toome esile eelmises punktis nimetatud vastuväitest ühe lõigu:
„FSC standardi üks olulistest põhimõtetest on suhted kogukondadega (ptk 4, Community relations 12). Kogukondadena defineeritakse standardis mistahes suurusega kogukonnad, kes elavad majandamisüksuse sees või selle lähedal, või ka need kogukonnad, kes on piisavalt lähedal, et neil oleks oluline mõju majandamisüksuse majandusele või loodusväärtustele või et nende endi majapidamised, õigused või keskkond oleks oluliselt mõjutatud selle metsa majandamisest või sellega kaasnevatest biofüüsilistest aspektidest.” “Standardi p 4.5. kohaselt peab metsamajandaja oma initsiatiivil identifitseerima, vältima ja leevendama tema tegevusega kaasnevaid ja kogukonda puudutavaid olulisi negatiivseid sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke mõjusid. Kohalike kaasamine peab p 4.6. kohaselt muuhulgas hõlmama kaebuste lahendamise ja mõjude õiglase kompensatsiooni mehhanisme. Seejuures tuleb standardi p 4.7. kohaselt identifitseerida alad, millel on eriline kultuuriline, ökoloogiline, majanduslik, religioosne või spirituaalne tähendus ja mille suhtes on kohalikel juriidilised või tavadele tuginevad õigused.” Eelnevast lähtudes ei saa kuidagi väita, et KAH alad on valdavalt majandusmetsad. Vastupidi nii metsaseadus kui ka FCS sertifikaat toovad selle selgelt välja, et nendes metsades, millele kaasneb avalik huvi ei saa majandaja lähtuda vaid majanduslikest argumentidest.“
Lähtudes eelöeldust täpsustasime kogukonnametsa mõistet üldplaneeringus.
Kogukonnamets ehk kodumets on avalikult kasutatav (riigi või munitsipaalomandis olev) asulalähedane mets, rannamets, puhke- ja virgestusmets, asula kaitsefunktsiooniga mets, matkaradadega mets või muu olulise puutumusega metsaala, mille suhtes on elanikkonnal kujunenud kindlad ja selged kultuurilised ja sotsiaalsed sidemed.
Selgitame veelkord, et Haapsalu linna üldplaneeringus ei ole määratud tingimuseks ühtegi liituse nõuet. Tegemist on joone aluse märkusega ehk viitega kehtiva seadusandluse sõnastusele. Olgugi, et õigusaktid võivad olla vastuolulised, siis ei ole üldplaneeringu pädevuses neid korrigeerida. Kui metsa majandamise eeskiri on vastuolus seadusega, siis peaksid vastava valdkonna spetsialistid ja juristid asuma emba-kumba õigusakti korrigeerima. Kuni vastuolu kestab, tuleb lähtuda seadusest, sest õigusloomes peavad eeskirjad vastama seadusele. 
11. Selgitame, et 10 aasta metsamajanduskava koostatakse hetkel kehtivaid seadusandlikke akte arvestatakse. Raied Keskkonnaametiga kooskõlastatakse metsateatise esitamisega vahetult enne raietegevusega alustamist ja raie lubamist kaalub Keskkonnaamet metsateatise hetkel olevaid loodus- ja seadusandlikke olusid arvestades. Haapsalu Linnavalitsuse kirjas toodud väide, et kaitsealuses Paralepa ja Pullapää parkmetsas (eeldame, et on mõeldud seda, kirjas viidatud Pullapää-Paralepa nimelist kaitsealust objekti Eestis ei eksisteeri) on uuendusraie keelatud, on vale. Kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskirja § 7 lõige 2 p 12 kohaselt on see lubatud kaitseala valitseja (Keskkonnaameti) nõusolekul. RMK ei ole Keskkonnaametiga kooskõlastanud metsamajanduskava ja see ei ole ka asjakohane, sest Keskkonnaameti poolt väljastatud metsateatise kehtivus on üks kalendriaasta ja näiteks 2028. aastaks kavandatud töödele aastaid varem kooskõlastuse hankimine oleks sisutu tegevus. Samuti on Paralepa ja Pullapää parkmetsa näol tegemist linna kui asustusüksuse rohealaga ja vastavalt Metsaseadusele on seal lisaks metsateatisele vajalik ka kohaliku omavalitsuse kooskõlastus. 
Vabandame, et ekslikult nimetasime kaitsealust metsa kõnepruugis. Ametlikult on mõeldud kaitsealust objekti Paralepa ja Pullapä mets (KLO1200047). Ülaltoodud selgituse osas jääme siiski eriarvamusele. Rõhutame veelkord, et kehtiva Kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskirja § 7- Tegevus pargis – lg 2 Pargi valitseja nõusolekuta on pargis keelatud – p 12 uuendusraie. Seega ei ole linnavalitsuse väide vale. Õigusaktiga saab tutvuda https://www.riigiteataja.ee/akt/1001100. Pargi valitseja nõusolek saab olla pigem erand kui reegel. Linnavalitsuse hinnangul ei ole seadusandja selles kontekstis pidanud silmas metsateatise kooskõlastamist, vaid kaitseala valitseja kirjalikku kaalutletud seisukohta kavandatud tegevuse lubamiseks. Ka käesoleva üldplaneeringu menetluses on Keskkonnaamet omavalitsusele rõhutanud, et kaitsealadel tuleb igasugune tegevus ja ka selle võimalikkus  Keskkonnaametiga eelnevalt kooskõlastada.
Haapsalu linna metsad asuvad näiteks ka samal alal ja pargi valitseja ei ole praktikas Paralepa ja Pullapä metsas aegade algusest peale uuendusraiet lubanud. RMK metsade majandamise kavas on aga kõik samal kaitsealal kavandatud raied uuendusraietena. Samas väidate varasemas kirjas, et uuendusraiet teeb RMK vaid metsa kasvatamise eesmärgil. Paralepa ja Pullapää kaitsealune parkmets ei ole kindlasti see mets, mida majandada metsa kasvatamise eesmärgil. Kokkuvõttes jääb arusaamatuks, miks sellist kava koostatakse, tutvustatakse ja loetakse tutvustamise järgselt kinnitatuks, kui pargi valitseja ja ka linnavalitsuse (tegevusi kavandatakse linna rohealal) arvamust, seisukohta vms iganes eelkokkulepet või -luba ei ole olemas?
Linnavalitsus ei räägi aastaid varem raieteatiste kooskõlastamisest. Esimesed raied linna rohealal Paralepa ja Pullapä mets (KLO1200047) on kavandatud aastaks 2023. Tänaseks on need linnavalitsuse soovil edasi lükatud (Haapsalu Linnavalitsuse kiri 12.08.2022 nr 6-1/50/18-452 ja 26.09.2022 nr 6-1/50/18-460), kuid pargi senise valitseja seisukoht pole linnavalitsusele siiani teada. Ühtegi eelkokkulepet uuendusraiete kavandamise võimalikkuse osas ei ole teadaolevalt RMK Keskkonnaametiga sõlminud. 
12. Täpsustame, et RMK on esitanud „RMK metsade majandamise kava Haapsalu linna väärtuslikel maastikel aastatel 2020–2030“ Haapsalu Linnavolikogule 11.09.2018. Linnapoolsete ettepanekutega on sellele vastatud 02.11.2018 kirjaga nr 1-5/1243. Vastavalt esitatud ettepanekutele on RMK linnavolikogule 11.12.2020 kirjaga nr 3-1.1/3364 esitanud muudetud kava, millele me täiendavat tagasisidet saanud ei ole. Sellest lähtuvalt on RMK majanduskavale kohaliku omavalitsuse kooskõlastuse hankimiseks teinud kõik endast oleneva. Ühtlasi oleme jätkuvalt seisukohal, et koostatavas üldplaneeringus osapooli rahuldava tulemuseni jõudmiseks oleks kirjade vahetamisest oluliselt tulemuslikum vaidlusaluste teemade arutelu ühise laua taga või suisa metsas.
Ülaltoodud väide ei vasta osaliselt tõele. Linnavalitsus ei olnud pikalt teadlik, et volikogule 11.12.2020 kirjaga nr 3-1.1/3364 vääriselupaikade osas muudetud kava on esitatud. Kuigi volikogu esimees volikogu koosolekul, kus kava tutvustamas käidi (istung järele vaadatav), jagas edasiseks suhtluseks kontakti, siis kontaktisikule täpsustatud kava läbi vaatamiseks ei saadetud. Mis on osalt ka linnavalitsuse sisese halva kommunikatsiooni tulem.  
Hetkest, millal planeerijatele laekus info muudetud kava olemasolust, on kava ja üldplaneeringu seoste teemal toimunud RMK Läänemaa metsaosakonna Läänemaa metsaülemaga kuid kestnud kirjavahetus e-posti teel, millest osa siia taas tutvumiseks lisame (Lisa 2 9-l lehel). Kirjavahetusele eelnes kohtumine Haapsalu Linnavalitsuses märtsis 2022, mille järgselt esitati RMK-le kõik üldplaneeringu hetkeseisu dokumendid ja kaardikihid, sest soov oli arvamust anda põhjalikult ja kirjalikult. 
Üldplaneeringu koostamise raames on kohtumisi olnud RMK-ga üksjagu. Viimane kohtumine RMK endise Haapsalu metsaülemaga nt 16. juunil 2021, kestis tund aega ja hiljem ka metsas (Lisa 3). Mille järgselt metsaülem polnud varsti enam kättesaadav. Hiljem selgus, et lahkus töölt. 
Veel üks näide üldplaneeringu koostamise algusaastast (Lisa 3), kus just linnavalitsuse initsiatiivil kutsuti kokku kõik osapooled (nimekiri meilis) ja 22.05.2018 toimus terve päevane ringsõit, mille käigus sõideti läbi kõik Haapsalu linna territooriumil asuvad riigimetsad, arutati probleeme ja püüti leida lahendusi, kuid paraku kokkulepitud lahendused hiljem ei toiminud. 
Samas saab lugeda RMK koduleht https://www.rmk.ee/metsa-majandamine/metsamajandus/metsamajandamise-pohiprotsessid, et metsakasvatus tähendab puude istutust, nende kasvutingimusi parandava valgustusraie tegemist, harvendusraiet ja uuendusraiet. Ka lageraie, mis on üks uuendusraie alamliike, on teatud tingimustel vajalik metsakasvatuslik võte.
Sellest sõnastusest loeb välja, et lageraie on metsakasvatuses erand, mis on vajalik metsakasvatuslik võte vaid teatud tingimustel, mitte reegel. 
RMK-le on teada kehtiva Ridala üldplaneeringuga seatud raiepiirangud, samuti kogukondade ja omavalitsuse soov majandada linna puhkemetsi ning kogukonnametsi, mis asuvad üldplaneeringuga kavandatud linna puhkealadel ja väärtusikel maastikel, võimalikult lageraievabalt. Paraku ei ole seni RMK tulnud omalt poolt vastu mitte ühegi metsa eraldise osas lageraie kavatsusest loobuma, v.a juhul kui on juurde inventeeritud vääriselupaik. 
KAH alade näiline määramine ja neile aladele metsade majandamise kava koostamine, mis ei arvesta kogukonna tegelikke soove ja huve, ei ole selles konfliktis lahendus. 
Täna on üldplaneering läbinud koostöö perioodi ja ka riigiasutustega kooskõlastusringi. Kooskõlastused ja arvamused, mis koostöö perioodil üldplaneeringule esitati, on esitatud kirjalikult ja tagasiside linnavalitsuse seisukohtadest samuti kirjalikult. Üldplaneeringut menetletaksegi kirjalikus taasesitamist võimaldavas vormis, sest suuliseid seisukohti, arvamusi, selgitusi või vastuväiteid, ei ole taasesitada võimalik. 
Eeldatavalt juuni lõpus otsustab volikogu üldplaneeringu vastu võtta ja suunab avalikule väljapanekule. Lahenduseta jäänud küsimustes on järgmine võimalus üldplaneeringule ettepanekuid vastuväiteid esitada üldplaneeringu avaliku väljapaneku ajal.

Lugupidamisega 

/allkirjastatud digitaalselt/
Helen Rammu 
Aselinnapea

Koopia: Keskkonnaministeerium