Subject: Tarbijavaidluste komisjoni päring seoses määruse 261/2004 alusel esitatud kaebusega
From: "Pirjo-Victoria Pruuli" <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Date: Tue, 31 Mar 2026 11:24:01 +0300

Lugupeetud Transpordiameti esindaja

Tarbijavaidluste komisjoni sekretariaat pöördub Transpordiameti poole seoses 
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EÜ) 261/2004, millega kehtestatakse 
ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude 
tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta 
ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (edaspidi ka määrus), 
alusel tarbijavaidluste komisjonile laekunud reisija avaldusega.

Avalduse kohaselt oli reisijal ostetud lennupilet lendamiseks 5.01.2026 Air 
Balticu lennuga BT857 Tallinn-Amsterdam (väljumine kell 7:25 ja plaanijärgne 
saabumine Amsterdami kell 9:00). Lend tühistati ja reisijale pakuti 
alternatiivne teekond järgmisele päevale samale kellaajale. 6.01.2026 
AirBalticu lend BT 857 Tallinn-Amsterdam (väljumine kell 7:25 ja 
plaanijärgne saabumine Amsterdami kell 9:00) tühistati samuti. Reisija nõuab 
määruse 261/2004 kohase kompensatsiooni väljamaksmist mõlema tühistatud 
lennu osas.

Lennuettevõtja on seisukohal, et kuna lennu hilinemise põhjuseks olid 
erakorralised asjaolud, vastavalt määruse 261/2004 artikli 5 lõikele 3, ei 
ole reisijal õigust määruse artikli 7 lõike 1 punktis c sätestatud 
hüvitisele.

Lennuettevõtja selgitab 5.01.2026 ja 6.01.2026 lendude BT857 
Tallinn-Amsterdam tühistamiste kohta järgmist (tõlgitud vabatõlkena inglise 
keelest):

Viidates teie taotlusele, teavitab Air Baltic Corporation AS (Lennufirma) 
teid käesolevaga, et on saanud reisijalt nõude seoses tühistatud lennuga 
BT857 marsruudil Amsterdam – Tallinn 5. jaanuaril 2026 ja tühistatud lennuga 
BT857 marsruudil Amsterdam – Tallinn 6. jaanuaril 2026 (Lennud).

Lennuettevõtja teatab, et lennud tühistati Amsterdami lennujaama taotluse 
tõttu vähendada kõigi tegutsevate lennufirmade lendude arvu. Taotluse 
põhjustasid ebasoodsad ilmastikutingimused (vt lisa nr 1 – väljavõte 
METAR-ist 5. jaanuari 2026 kohta ja lisa nr 2 – väljavõte METAR-ist 6. 
jaanuari 2026 kohta). Amsterdami lennujaam on piiranud lendude arvu 
ootamatult raskete talveilmastikutingimuste tõttu (põhineb Amsterdami 
lennujaama veebisaidi teabel: 
https://www.schiphol.nl/en/messages/limited-number-of-flights-to-and-from-schiphol-due-to-winter-weather).

Ilmastikuga seotud piirangute kohta on välja antud ka NOTAM-teade (vt lisa 
nr 3 – NOTAM 5. jaanuari 2026 kohta ja lisa nr 4 – NOTAM 6. jaanuari 2026 
kohta). Lisaks selgitab lennufirma, et Amsterdami lennujaama 
ilmastikupiirangute tõttu mõjutasid need ka teiste lennufirmade lende (vt 
lisa nr 5 – väljavõte Flightstatsist 5. jaanuari 2026 kohta ja lisa nr 6 – 
väljavõte Flightstatsist 6. jaanuari 2026 kohta).

Kuna lennufirma ei saa lennujaama piiranguid ette täpselt prognoosida ega 
neile mingit mõju avaldada, peab lennufirma järeldama, et antud juhul oli 
lennu tühistamise põhjuseks erakorralised asjaolud. Kehtiva määruse (EÜ) nr 
261/2004 „millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist 
mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest 
antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 
295/91” artikli 5 lõige 3 sätestab, et „(...) lennuettevõtja ei ole 
kohustatud hüvitist maksma (..) kui (..) tühistamise põhjustasid 
erakorralised asjaolud, mida ei oleks saanud vältida isegi siis, kui oleks 
võetud kõik mõistlikud meetmed”. Seetõttu ei saa lennuettevõtja rahuldada 
reisija taotlust maksta tühistatud lennu eest hüvitist.

Kuigi lennuettevõtja vastuses on märgitud lennu suund Amsterdam-Tallinn, on 
tegemist arvatavasti näpuveaga, kuna lennunumbrid viitavad, et vastus on 
antud seoses lendudega Tallinn-Amsterdam. Lennuettevõtja kirjas viidatud 
tõendid leiate lisatuna.

Kuna Tarbijavaidluste komisjonil puuduvad spetsiifilised teadmised kaupleja 
esitatud väidete ja dokumentide hindamiseks, palume Transpordiameti abi 
juhtumi ning lennuettevõtja poolt esitatud seisukohtade ja tõendite 
analüüsimisel.

Taustaks selgitame, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 
261/2004 artikli 5 lõike 3 kohaselt ei ole lennuettevõtja kohustatud maksma 
hüvitist lennu tühistamise või pikaajalise hilinemise korral, kui ta suudab 
tõendada, et selle põhjustasid erakorralised asjaolud, mida ei oleks saanud 
vältida isegi kõiki mõistlikke meetmeid rakendades.

Määruse põhjenduse 14 kohaselt võivad erakorralised asjaolud esineda 
eelkõige poliitilise ebastabiilsuse, sobimatute ilmastikutingimuste, 
turvariskide, ootamatute lennuohutusega seotud puuduste või streikide 
korral.

Põhjenduse 15 kohaselt loetakse erakorralised asjaolud esinevaks ka juhul, 
kui lennuliikluse korraldamist käsitlev otsus põhjustab konkreetse lennu 
pikaajalise hilinemise või edasilükkamise, eeldusel et lennuettevõtja on 
võtnud kõik mõistlikud meetmed sellise olukorra vältimiseks.

Hüvitise maksmisest vabastamine on erand tarbijakaitse põhimõttest ning seda 
tuleb tõlgendada kitsalt. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tuleb 
erakorraliste asjaolude olemasolu hindamisel arvestada kahte kumulatiivset 
tingimust: esiteks ei tohi sündmus olla olemuselt või päritolult omane 
lennuettevõtja tavapärasele tegevusele ning teiseks peab see olema 
väljaspool lennuettevõtja tegelikku kontrolli.

Lennuettevõtja peab tõendama, et erakorralised asjaolud mõjutasid 
konkreetset lendu ning et nende mõju ei olnud võimalik vältida ka kõiki 
mõistlikke meetmeid rakendades. Seejuures peab lennuettevõtja näitama, et ta 
kasutas olukorra lahendamiseks kogu tema käsutuses olevat personali, 
seadmeid ja rahalisi vahendeid, samas ei saa temalt nõuda ettevõtte 
suutlikkuse seisukohast ebamõistlikke ohverdusi.

Palume Transpordiameti hinnangut, kas lennuettevõtja esitatud tõendite 
põhjal on võimalik teha piisava kindlusega järeldus, et määruse artikli 5 
lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, või jääb see esitatud teabe 
põhjal ebaselgeks.
Eelkõige palume hinnata:
1. Kas lennuettevõtja esitatud tõendite (METAR, NOTAM, lennujaama teave) 
põhjal saab järeldada, et 5.01.2026 ja 6.01.2026 esinesid Amsterdami 
lennujaamas sellised asjaolud, mida võib käsitada erakorraliste asjaoludena 
määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 5 lõike 3 tähenduses?
2. Kas esitatud andmete põhjal saab järeldada, et nimetatud asjaolud 
mõjutasid otseselt lende BT857 5.01.2026 ja 6.01.2026, st et nende lendude 
opereerimine ei olnud võimalik?
3. Kas lennuettevõtja esitatud selgituste ja tõendite põhjal on võimalik 
hinnata, et lennuettevõtja võttis kõik mõistlikud meetmed lendude 
tühistamise vältimiseks? Kui ei, siis millist lisateavet oleks selle 
hindamiseks vaja?
4. Kas asjaolu, et lennud tühistati kahel järjestikusel päeval, omab 
hinnangut andes tähendust seoses lennuettevõtja kohustusega oma tegevust 
kohandada?

Palume anda Transpordiameti vastus võimalusel 15 aprilliks 2026. Kui vajate 
vastamiseks pikemat aega, palume sellest teavitada.

Lugupidamisega

Pirjo-Victoria Pruuli
jurist
[email-masked]
+372 620 1755

---

Kiri on saadetud väljastpoolt valitsemisala.  Ärge avage kirjaga kaasa 
tulnud linke või manuseid enne, kui olete saatja õigsuses ja sisu 
turvalisuses kindel.