Subject: Selgitustaotlus veterinaarseaduse muudatuse eelnõu kohta
From: "Geit Karurahu" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Date: Tue, 18 Nov 2025 11:27:51 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Justiits- ja Digiministeerium

SELGITUSTAOTLUS

Veterinaarseaduse muudatuse eelnõu kohta, mis näeb ette koerte, kasside ja 
valgetuhkrute kohustusliku kiibistamise ja registreerimise.

Lugupeetud Justiits- ja Digiministeeriumi esindajad

Oleme (Eesti Loomakaitse Selts, Varjupaikade MTÜ, Eesti Loomaarstide Koda) 
tutvunud Justiits- ja Digiministeeriumi otsusega jätta kooskõlastamata 
veterinaarseaduse muudatus, mis näeb ette koerte, kasside ja valgetuhkrute 
kohustusliku kiibistamise ja registreerimise. Oleme tänulikud, et olete 
eelnõus välja toonud kohad, mis vajavad täiendamist ja põhjalikumat 
läbimõtlemist. Samas soovime paremini mõista kooskõlastamata jätmise 
põhjuseid ning palume täpsustada ministeeriumi esitatud kommentaaride sisu 
ja kaalutlusi, mis viisid sellise otsuseni.

Toote välja, et Justiits- ja Digiministeerium jääb varem esitatud seisukoha 
juurde, mille kohaselt lemmikloomade kiipimine ja registreerimine võiks olla 
vabatahtlik nendes kohalikes omavalitsustes (KOV), kus vastav nõue seni 
puudub, ning kohustuslik seal, kus see juba kehtib. Sealjuures täpsustate 
veel, et soovitate kehtestada lemmiklooma registreerimise kohustuse ainult 
isikutele, kelle elukoht on Eestis ning kes elavad KOV-is, kus on vastav 
nõue kehtestatud.

Palume ministeeriumil selgitada, mis põhjusel leiate, et on otstarbekas 
jääda juba kehtivate normide juurde arvestades, et need ei ole aidanud 
lahendada hulkuvate loomade probleemi? Uuringute kohaselt (Lord et al., 
2009; Perdomo et al., 2021; Ševcová et al., 2017) on kiibistamise kohustus 
efektiivne meetod hulkuvate loomade arvu ja omavalitsuste kulude 
vähendamisel ning loomade heaolu tagamisel.

Hetkel on Eestis mitmeid omavalitsusi, kus puudub igasugune leping 
üleriigilise lemmikloomaregistriga (LLR) või Eesti Loomaarstide Kojaga 
(ELK). See tähendab, et puudub süsteemne viis hulkuvate loomade 
identifitseerimiseks ning andmete ülekandmiseks.

Meile teadaolevalt ei ole lepingut järgnevatel KOV-del:

1. Alutaguse vald

2. Jõhvi vald

3. Kambja vald

4. Kastre vald

5. Kehtna vald

6. Lääne-Nigula vald

7. Mulgi vald

8. Mustvee vald

9. Peipsiääre vald

10.  Setomaa vald

11.  Türi vald

12.  Võru vald

Selline killustatus tähendab, et Eesti loomaomaniku õigused ja kohustused 
sõltuvad tema elukohast, loomade tagastamine on juhuslik ja halduskoormus 
KOVidele ning varjupaikadele on märkimisväärselt suurem.

EL tasemel on lemmikloomade märgistamise ja registreerimise nõuetega 
liigutud ühesuunaliselt  – rohkem kohustuslikkuse, vähem vabatahtlikkuse 
suunas.

·   Koerte üleriigiline kohustuslik kiibistamine puudub üksnes kolmes EL 
riigis: Eesti, Poola ja Saksamaa.

·   Kasside kohustuslik märgistamine ja registreerimine kehtib seitsmes EL 
riigis:
Rootsi, Leedu, Belgia, Luksemburg, Prantsusmaa, Portugal ja Kreeka. 2026. 
aastal lisandub Soome.

Mitmes riigis on nõuded kehtestatud piirkonniti, kuid trend näitab selgelt 
üleminekut üleriigilistele süsteemidele — just seetõttu, et killustatud 
lähenemine ei tööta. (EU Dog & Cat Alliance, 2025)

Samas möönate, et kiipimine on oluline meede, mis aitab kadunud loomad 
kiiremini omanikele tagastada, suurendab loomapidajate vastutust (sealhulgas 
aitab ennetada loomade väärkohtlemist) ning tugevdab veterinaarjärelevalvet. 
Ometi leiate, et loomaomanike teadlikkust kiipimise ja registreerimise 
vajalikkusest saaks tõhusalt suurendada ka mitteregulatiivsete vahenditega.

Milliseid mitteregulatiivseid vahendeid Te siinkohal silmas peate? Peame 
täpsustama, et Eesti Loomakaitse Selts, Varjupaikade MTÜ kui ka mitmed 
loomakliinikud ning teised loomakaitse organisatsioonid on lemmikloomade 
kiibistamise ja registreerimise vajalikkuse kohta teinud teavitustööd juba 
ligi kakskümmend aastat. Kuigi teadlikud loomaomanikud on sellega kaasa 
läinud, on ilmne, et kiibistatud loomade arv ning hulkuma sattunud loomade 
koju tagasi jõudmise protsent kasvab märgatavalt, kui kiibistamine 
muudetakse kohustuslikuks. Näiteks Tallinnas, kus kehtib koerte ja kasside 
kiibistamise kohustus, jõuab igal aastal tänavalt leitud koertest koju 
tagasi 80% ja kassidest 25%. Enne kiibistamise kohustust (koerte 
kiibistamine kohustuslik alates 2006. aastast, kassidel alates 2015. 
aastast) jõudis koju tagasi vaid 15% koertest ja 1% kassidest. Viljandis, 
kus on kiibistamine kohustuslik, jõuab koju tagasi 12% kassidest. Mulgi 
vallas, kus kohustus puudub, jõuab koju tagasi 0% kassidest. Põhja-Sakalas, 
kus samuti kohustus puudub, saab 2% kassidest koju tagasi.  Kiibistamise 
kohustus puudub ka Haapsalus (0% kassidest jõuab koju tagasi) ja Võru linnas 
(2,2% kassides saab koju tagasi).

Lisate ka, et Justiits- ja Digiministeerium ei kooskõlasta eelnõuga pakutud 
mikrokiibistamise ja registreerimise kohustuse laiendamist kõigile 
lemmikloomadele, kuna see suurendaks nii elanike kui ka veterinaaride 
halduskoormust.

Siinkohal palume ministeeriumil selgitada, mis põhjustab Teie hinnangul 
halduskoormuse suurenemise? Tegelikkuses näitavad rahvusvahelised uuringud 
ja kogemused, et kiibistamise kohustuse puudumine põhjustab oluliselt 
suuremaid kulusid.

Varjupaikade teenuste hinnad on väga erinevad (sõltudes piirkonnast, 
hanketingimustest, transpordist, püsikuludest jne). Allpool mõned näited 
KOV-ide avalikest lepingutest:

·   Lääne-Nigula vald:
kass 14 päeva – 282 €
koer 14 päeva – 408 €

·   Hiiumaa vald:
14 päeva – 272 € looma kohta
(sisaldab vaktsineerimist, ülevaatust jmt)

·   Elva vald:
14 päeva – 69 € (lisaks aastane elanike põhine tasu Tartu linnale, üle 14 
000 €/a)

·   Kohtla-Järve linn:
kass 14 päeva – 105 €
koer 14 päeva – 170 €
(hinnas püüdmine ja vajadusel eutanaasia/utiliseerimine)

·   Paide linn:
kass 14 päeva – 273 €
koer 14 päeva – 245 €

Oluline on välja tuua, et:

·   summad ei sisalda alati transporti,

·   summad ei sisalda püsikulude katet, mida KOVid maksavad (elekter, küte, 
personal jmt),

·   summad on enamasti ilma käibemaksuta, mistõttu tegelik kulu on veelgi 
suurem.

Kahe nädala kulud ühe looma kohta jäävad enamasti vahemikku:

·    kassid: 70–280 € + km

·   koerad: 100–400 € + km

Hulkuma sattunud loomade arvu vähenemine, mida kohustuslik kiibistamine 
tõendatult saavutab, vähendaks oluliselt KOVide kulusid.

Allikad:

Lord, L. K., Wittum, T. E., Ferketich, A. K., Funk, J. A., & Rajala-Schultz, 
P. J. (2009). Characterization of animals with microchips entering animal 
shelters. Journal of the American Veterinary Medical Association, 235(2), 
160–167

Perdomo, E. B., García, R. C., & Ferreira, M. C. (2021). Amelioration of pet 
overpopulation and abandonment through responsible ownership and 
microchipping. Frontiers in Veterinary Science, 8, Article 665624

Ševcová, A., Hrazdilová, K., & Svoboda, M. (2017). Impact of mandatory 
microchipping on traceability of sheltered dogs in the Czech Republic. Acta 
Veterinaria Brno, 86(3), 245–252.

 <http://www.dogandcatwelfare.eu/> www.dogandcatwelfare.eu

Lugupidamisega

Geit Karurahu

Juhatuse liige

Eesti Loomakaitse Selts

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

Varjupaikade MTÜ

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

 <http://www.varjupaik.ee/> www.varjupaik.ee

Helen Valk

Eesti Loomaarstide Koda

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

-- 

Loomasõbralikult,
Geit Karurahu

Kommunikatsiooni- ja turundusjuht/

Communication and Marketing Manager

Juhatuse liige/ Board Member
Eesti Loomakaitse Selts/ Estonian Society for the Protection of Animals
www.loomakaitse.ee <http://www.loomakaitse.ee/>
  <https://ci3.googleusercontent.com/mail-sig/AIorK4wmf21k_XRPLGRSB9op06ophILOZePypPSzqe-cHKXti3xPYU06uG9jVRz_xQWcX8pkcZ5Q9DY>

MÄRKUS: Selles kirjas sisalduv informatsioon on määratud ainult 
adressaatidena märgitud isikutele ning võib sisaldada omandiõiguslikel 
ja/või juriidilistel alustel konfidentsiaalset informatsiooni. Kirja sisu 
konfidentsiaalsuse nõue jääb kehtima nii juhusliku kui ka sihiliku 
väärlevitamise korral, mistõttu kirja kasutamine, levitamine või kopeerimine 
misiganes formaadis on kolmandate isikute poolt keelatud. Adressaatidel, 
kelleni kiri on jõudnud eksikombel, palume see ja võimalikud koopiad 
kustutada ning teavitada väärlevitusest saatjat.

The information contained in this email message and any attached files are 
confidential. If you are not the intended recipient, any use, disclosure or 
copying of any part of this document is strictly unauthorised. If you have 
received this transmission in error we apologise for any inconvenience which 
you may have been caused and request to notify the sender by reply email and 
delete this message. Thank you.

——————————————————————————————
Aita meil aidata!
Anneta Eesti Loomakaitse Seltsi kontodele SEB pangas EE791010002019856000 ja 
Swedbankis EE332200221041248998 või helista telefonidele 900 7225 (4 eurot) 
ja 900 7200 (5 eurot).

——————————————————————————————
Jälgi meid Facebookis: www.facebook.com/eestiloomakaitseselts 
<http://www.facebook.com/eestiloomakaitseselts>
Instagramis: https://www.instagram.com/loomakaitse.selts/

Külasta meie kodulehte: www.loomakaitse.ee <http://www.loomakaitse.ee/>