Vorm nr 2 Sõjaväelise väljaõppe eeskirja lisa 2 punkt 4 juurde

KINNITATUD
Kaitseväe juhataja asetäitja
15.05.2025 käskkirjaga nr 827

SÕDURI BAASKURSUSE KURSUSEKAVA
	
Kursuse kood	Kursuse nimetus	Kursuse eest vastutav üksus	
25-KY0001	Sõduri baaskursus 	KVPS J7	
Nõuded kursuse alustamiseks	Sihtgrupp: Kaitseväes ja Kaitseliidus teenistust alustav sõdur (edaspidi õppur). 
Õppuri nõutav haridustase: põhiharidus.	
Kursuse põhieesmärk	1.	Ülesanne: õppur täidab lahingupaarilisega määratud jalaväelase ülesandeid.

2.	Tingimused:
2.1.	Abivahendid:
2.1.1.	koosseisu- ja varustustabeli (edaspidi KVT) järgne varustus;
2.1.2.	jaoülema käsk.
2.2.	Piirangud: ohutusnõuded ja kasutusjuhendid.
2.3.	Keskkond:
2.3.1.	kinnine/poolkinnine maastik;
2.3.2.	kõik valgustingimused, põhirõhk on valge aja tegevustel;
2.3.3.	kõik ilmastikutingimused.

3.	Standardid:
3.1.	liigub määratud alal üksi või lahingupaarilisega vastase efektiivse tule all ning hävitab vastast relvasüsteemiga distantsilt;
3.2.	valvab määratud maa-ala, et hoida ära selle kasutamist vaenulikel eesmärkidel; 
3.3.	rakendab taktikalisi relvakäsitsemise põhimõtteid ja tabab erineval kaugusel asuvaid sihtmärke; 
3.4.	järgib teenistust korraldavaid seadusi ja õigusakte;
3.5.	oskab anda elupäästvat esmaabi taktikalises olukorras;
3.6.	saavutab ja hoiab lahinguvalmidust nii ülesande täitmise ajal kui ka pärast.

4.	SBK ajaline maht ja kulg:
4.1.	SBK kestus on 8 õppenädalat, ühes õppenädalas on 5 õppepäeva ja ühes õppepäevas on 8 õppetundi;
4.2.	SBK maht on kokku (ilma automaatrelva- ja laskeõppeta (65 h), väljaõppe varuajata (40 h) ja üksikvõitleja kehalise ettevalmistuse kursuseta - vt p 4.3) 193 tundi, millest omakorda 15 õppepäeva võivad olla üle 24-tunnise kestusega väliharjutused. Õppurid peavad õpitud teemasid kinnistama iseseisvalt õppetöö järgsel ajal.
4.3.	Lisaks peab SBK-s:
4.3.1.	läbi viima automaatrelva ja laskeõppe, s.h automaatrelvatest 1 ja laskeoskustestid 2 ja 3 (65 tundi);
4.3.2.	läbi viima kehalise võimekuse arendamise (8 nädalase osa, 3 tundi nädalas), mis tuleb planeerida koostöös üksuse spordiinstruktoriga;
4.3.3.	arvesse võtma väljaõppe varuaega (40 tundi), mis struktuuriüksuse spetsiifikat arvesse võttes sisaldab:
1)	administratiivtegevusi (nt formeerimine, tugiteenuste tutvustamine, avatud uste ja külaliste päev, SBK lõpurivistus jne);
2)	väljaõppega kaasnevaid tegevusi (nt liikumine lasketiiru ja sealt tagasi või laskeoskustestide ettevalmistamine);
3)	veel väljaõppejuhi korraldusel vajalikke lisakursuseid (nt A-kategooria lõhkamiskursus, riiklike ja kaitseväeliste tseremooniate kursus, eesti keelest erineva emakeelega ajateenijate eesti keele kursus, jne).
4.4.	Väljaõppejuhi korraldusel võib väljaõpet läbi viia ka nädalavahetustel ja pärast tööpäeva lõppu.

5.	Lühendid: 
KBRT – keemia-, bio-, radioloogiline ja tuumarelv;
KL – Kaitseliit;
KV – Kaitsevägi; 
KVT – koosseisu- ja varustustabel;
MK1 – individuaalne meditsiinikomplekt 1;
SBK – sõduri baaskursus;
VJ – väljaõppejuht;
VL – väljaõppe läbiviija.

6.	Juhised planeerimiseks:
6.1.	Väljaõppe eesmärkide täitmise eest vastutab VJ.
6.1.1.	Enne SBK algust peab toimuma värskendusõpe VL-tele. Värskendusõppe käigus omandatakse olemasolevate teadmiste ja oskuste säilitamiseks uusi teadmisi ja oskusi või ühtlustatakse erinevatel aegadel omandatud väljaõpet;
6.1.2.	Kursusekava määrab kindlaks teemade järjekorra, mille õpetamine määratud järjekorras on vajalik. Sõltuvalt läbiviimise tingimustest (nt olemasolev taristu ja vahendid) on VJ-l õigus teemasid ja tunde nädalate ja/või päevade lõikes liigutada pidades silmas põhipingutust ja prioriteete;
6.1.3.	SBK teemade läbiviimine tuleb kavandada viisil, et kursuses läbitavad teemad läbitakse loogilises järjekorras sh liigutakse lihtsamalt keerulisemale, kergemalt raskemale, üksikoskuste omandamiselt kuni tegevusteni meeskonna koosseisus;
6.1.4.	Õppimise efektiivsuse tõstmiseks tuleb planeerimisel teemasid võimalusel ajas hajutada (nt sama teema läbiviimine erinevatel päevadel või -nädalatel); 
6.1.5.	Oluliste kõne- ja tugiisikute (sh üksuse ülema) tunnid planeerida ja läbi viia selliselt, et need toetavad kursusekavas määratud õpiväljundite täitmist (nt üksuse ülema tund ja enesetutvustus toimub kursusekavas ettenähtud teemat käsitledes);
6.1.6.	VJ peab looma väljaõppe vältel tekkinud õppepuuduste likvideerimiseks võimalusi sh juurde antud isikkoosseisu abil, lisavahenditega või muul viisil selleks, et kursuse eesmärk saaks täidetud;
6.2.	Õppurite kehalise võimekuse parandamiseks tuleb koostöös üksuse spordiinstruktoriga planeerida regulaarseid füüsilise aktiivsuse tegevusi ja luua tingimused progressiivse füüsilise koormuse kasvuks eesmärgiga tekitada huvi ja anda teadmised/oskused iseseisvaks sportimiseks;
6.2.1.	Kehalise võimekuse arendamisega seotud tegevuste planeerimisel tuleb arvestada õppurite ebaühtlase tasemega (nt teha eraldi treeninggrupid), selgitada kehalise ettevalmistuse põhimõtteid ning õpetada kasutama väeosa sporditaristut.
6.2.2.	Väljaõppesse võib võimalusel kaasata varasema spordikogemusega õppureid abilistena või abitreeneritena;
6.3.	Planeerimisel tuleb vältida SBK teemade ja SBK-ga kaasuvate kursuste ettenähtud mahtude üle planeerimist; 
6.4.	SBK täitmist tuleb arvestada reaalselt olemasoleva aja järgi sh SBK-sse jäävate riigipühade tõttu puudujääv väljaõppeaeg kompenseerida väljaõppe varuajast;
6.5.	Väljaspool plaanilist õppeaega tunde reeglina läbi ei viida, kuid õppuritele võib jagada järgneva õppepäeva teemadeks iseseisvaks valmistumiseks vajalikku õppevara või ülesandeid;
6.5.1.	SBK esimene nädal tuleb kavandada kohanemiseks, kus põhipingutus on suunatud õppurile sujuvaks kohanemiseks keskkonnaga, kaitseväeliste reeglitega ja sidususe saavutamiseks oma allüksusega. Esimese nädala vältel on õppimiseks soodsa keskkonna loomiseks oluline vähendada õppurite stressi.
6.5.2.	SBK teisest nädalast alates liigub põhipingutus kursuse väljaõppe-eesmärkide saavutamisele.
6.6.	Plaanilisele õppeajale lisanduvad üle ööpäeva kestvad õppevormid sh väli- ja laskelaagrid ning väliharjutused ja –õppused, mis võivad pikendada SBK nominaalset väljaõppeaega hinnanguliselt kuni 5% kursuse õppeaja kogumahust.
6.6.1.	Välilaagrites on soovitatav vähemalt pool väliööbimistest korraldada telkmantlite all;
6.6.2.	Väliharjutusi planeerides on soovitatav pikendada neid järk-järgult, alustades 24- kuni 48-tunnistest, et anda õppuritele kohanemisaega välitingimustes tegutsemiseks;
6.6.3.	Väliharjutustel tuleb vähemalt 10% ajast kavandada pimedale ajale, et anda õppuritele kogemusi erinevate lahinguülesannete täitmisel ja relvastuse ning tehnika kasutamisel piiratud nähtavusega tingimustes.
6.7.	KL-s kavandatakse SBK läbiviimine KL eripärasid arvesse võttes (nt korraldatakse väljaõpet nädalavahetustel) arvestusega, et kursusekavas määratud õpiväljundid jääksid samaks.

7.	Juhised läbiviimiseks:
7.1.	Teoreetilistes ja praktilistes õppetundides on soovitatav kasutada ajakohast õppevara, mis ühtlustab väljaõpet, säästab VL-te aega ja loob tingimused iseseisvaks õppimiseks ning õpitu paremaks omandamiseks;
7.2.	VL peab tunni läbiviimisel arvestama efektiivse õppimise põhimõtete ning huvi tekitamise vajadusega;
7.3.	Võimalusel peab õppetunnis andma õppuritele esmalt võimaluse õppeküsimuse või probleemi iseseisvaks lahendamiseks, proovides ja rakendades varasemaid teadmisi või oskusi, et seejärel jõuda koostöös VL-ga õige lahenduseni ja lõpuks vajadusel täiendava selgituse või kinnistamiseni;
7.4.	Väljaõppe tõhusam aja kasutamine ja püstitatud osaeesmärkide saavutamine eeldab teemade omavahelist seostatust kogu SBK vältel;
7.5.	Meeskonna sidusust arendavate tegevustega (nt vestlused, meeskonnamängud ja –üritused) tuleb jätkata kursuse vältel kasutades selleks väljaõppe ajal tekkivaid pause või väljaõppe varuaega;
7.6.	Lisaks formaalsete õppeteemade läbimisele ja meeskonnatunde kasvatamisele tuleb arendada ka lahinguvalmidust. Lahinguvalmidus on ühine nimetaja, mis üksikvõitleja tasemel seob tervikuks meeskonnatunde, kaitseväe moraali tunnetuse ja sõjaväelised teadmised/oskused. Tulemiks peab olema õppuri tahe ja valmidus täita oma sõjaaja ülesandeid vastavalt ettenähtud standarditele;
7.7.	VL peab arvestama, et õppurid harjutavad ja kinnistavad õpitut iseseisvalt kogu väljaõppe vältel sh välilaagrites valveülesannet täites ja rännakul;
7.8.	Väljaõpe vältel tuleb tagada, et kõik õppurid oleksid korraga kaasatud väljaõppesse või hõivatud toetavate, tagavate või ettevalmistavate tegevustega;
7.9.	VL-l on väljaõppe-eesmärgi saavutamisel kavandatust väiksema ajakuluga kasutamisel lubatud tekkinud ajareservi rakendada teiste väljaõppe-eesmärkide saavutamiseks.	

Alaeesmärgid	Hindamiskriteeriumid	Hindamine	
Alaeesmärk 1: raadioside
1.	Ülesanne: Õppur oskab luua raadiojaamaga raadiosidet ja edastada sõnumeid kuuldekoodis.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid. struktuuriüksuse KVT järgne raadiojaam.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: klassiruum, Kaitseväe (edaspidi KV) linnak, kinnine ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur loob raadiojaamaga raadioside ja edastab kuuldekoolis VL poolt etteantud sõnumeid.	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes 
lisa 2 SBK eksam 1 kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 2: kaardi lugemine
1.	Ülesanne: Õppur oskab eesmärgipäraselt kasutada KV-s kasutatavaid topograafilisi kaarte. 
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: KV topograafiline kaart, joonlauad.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: klassiruum, kinnine ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur oskab kasutada KV-s kasutavat topograafilist kaarti.	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 
SBK test 1 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus tuginedes 
lisa 2 SBK eksam 2 kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 3: omakahjude vältimine
1.	Ülesanne: Õppur teab ja oskab tuvastada ja eristada KV ja vastase enamlevinud tehnikat lahinguväljal.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: õppematerjal.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: klassiruum.
3.	Standardid: õppur teab KV struktuuri, sõjaväelisi auastmeid, ülesandeid ning tunneb ära oma ja vastase tehnika.	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 
SBK test 2 kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 4: tegevusala julgeolek
1.	Ülesanne: Õppur teab ja oskab täita valveülesandeid ning avastada sihtmärgid lahinguväljal.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: KVT järgne varustus.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: avatud, kinnine ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur suudab täita valveülesandeid ja avastab sihtmärgid lahinguväljal.	Hindamine toimub 
tuginedes lisa 1 SBK test 7 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus tuginedes 
lisa 2 SBK eksam 1
kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 5: kaevik
1.	Ülesanne: Õppur oskab rajada iseseisvalt olukorda sobivaima kaeviku.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: KVT järgne varustus.
2.2	Piirangud: 
2.2.1	ohutusnõuded;
2.2.2	harjutusvälja kasutuseeskiri;
2.2.3	looduskaitselised piirangud.
2.3	Keskkond: avatud ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur rajab nõuetele vastava kaeviku.	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 
SBK test 3 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus lisa 2 
SBK eksam 2 kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine
	
Alaeesmärk 6: KBRT-kaitse
1.	Ülesanne: Õppur oskab eesmärgipäraselt kasutada gaasimaski. 
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: KVT järgne varustus (sh gaasimask ja vihmaülikond).
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: ei määratleta.
3.	Standardid: õppur oskab kasutada gaasimaski eesmärgipäraselt.	Ei hinnata	Ei hinnata	
Alaeesmärk 7: pettetegevus ja varjumine
1.	Ülesanne: Õppur oskab jääda lahinguväljal märkamatuks.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: maskeerimispulgad ja -kreemid, peegel.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: kinnine ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur oskab jääda lahinguväljal märkamatuks.	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes 
lisa 2 SBK eksam 2
kriteeriumitele 	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 8: tüüpametikoha varustuse hooldus
1.	Ülesanne: Õppur oskab hooldada iseseisvalt individuaalvarustust ja relva.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: KVT järgne varustus.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: ei määratleta.
3.	Standardid: õppur hooldab iseseisvalt individuaalvarustust ja relva.	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes 
lisa 2 SBK eksam 5 
kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 9: meditsiinitoetus ja esmaabi
1.	Ülesanne: Õppur oskab anda elupäästva esmaabi lahinguväljal ning tulla toime psühhosotsiaalsete väljakutsetega ajateenistuses.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: esmaabivahendid nt MK-1.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: ei määratleta.
3.	Standardid: õppur oskab anda lahinguväljal elupäästvat esmaabi ning tulla toime ajateenistuses psühhosotsiaalsete väljakutsetega.	Hindamine toimub tuginedes 
lisa 1 SBK test 4 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus tuginedes
lisa 2 SBK eksam 4 kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 10: taktikaline manööver
1.	Ülesanne: Õppur oskab lahinguväljal orienteeruda, liikudes üksi või lahingupaari koosseisus ning edastada ja vastu võtta informatsiooni.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: KV topograafiline kaart, kompass.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: avatud, kinnine ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur täidab määratud ülesandeid.	Hindamine toimub tuginedes 
lisa 1 SBK test 5, SBK test 6 ja SBK test 7 kriteeriumitele ning kontrollharjutuse käigus tuginedes 
lisa 2 SBK eksam 5
kriteeriumitele 	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 11: taktikaline rännak
1.	Ülesanne: Õppur oskab rännakuks valmistuda, hoida rännaku ajal määratud liikumiskiirust ning lahinguvõimet.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: KVT järgne varustus.
2.2	Piirangud: Liiklusseadus, liikluseeskiri jms liikluspiiranguid.
2.3	Keskkond: avatud ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur oskab rännakuks valmistuda ja rännakul hoida liikumiskiirust ja lahinguvõimet.	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes 
lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele 	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 12: ala hõivamine
1.	Ülesanne: Õppur oskab välitingimustes oma lahinguvõimet säilitada ja taastada.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: puuduvad.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: kõik maastikutüübid.
3.	Standardid: õppur teab ja oskab käituda välitingimistes lahinguvõimet säilitada ja taastamiseks.	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes 
lisa 2 SBK eksam 5
kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 13: liikuvuse tagamine
1.	Ülesanne: Õppur oskab vältida mineeritud alale sattumist ja teab vajadusel miiniväljast läbimise põhimõtteid.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: õppemiinid ja sütikud.
2.2	Piirangud: puudavad.
2.3	Keskkond: avatud ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur oskab käituda vältimaks miiniväljale sattumist või vajadusel selle läbimiseks.	Ei hinnata 	Ei hinnata	
Alaeesmärk 14: tõkestamine
1.	Ülesanne: Õppur oskab paigaldada struktuuriüksuses kasutatavaid roomikumiine ja külgmiine.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: KV-s kasutusel olevad miinid.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond avatud ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur oskab kasutada KV-s kasutusel olevaid miine eesmärgipäraselt.	Ei hinnata	Ei hinnata	
Alaeesmärk 15: kaitseväeteenistuse põhimõtted
1.	Ülesanne: Õppur järgib KV põhiväärtusi, eetikat, määrustikke ja rahvusvahelisi lepinguid, mõistes riigikaitse üldist korraldust ning aja- ja reservteenistuse eesmärke.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: õppematerjal.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: ei määratleta.
3.	Standardid: õppur väärtustab ja järgib KV põhiväärtusi, eetikat, määrustikke, eetikat, lepingud ning mõistab riigikaitse üldist korraldust, aja- ja reservteenistuse eesmärke.	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 8 kriteeriumitele  ja kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 3 kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine	
Alaeesmärk 16: tankitõrjerelv
1.	Ülesanne: Õppur oskab kasutada ohutult ja sihipäraselt struktuuriüksuses kasutatavat ühekordset tankitõrjerelva.
2.	Tingimused:
2.1.	Abivahendid: struktuuriüksuse KVT järgne ühekordne tankitõrjerelv.
2.2.	Piirangud: puuduvad.
2.3.	Keskkond: avatud ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur oskab kasutada tankitõrjerelva ohutult ja sihipäraselt.	Ei hinnata	Ei hinnata	
Alaeesmärk 17: käsigranaadid
1.	Ülesanne: Õppur oskab käsitleda ohutult käsigranaati ning mõjutada sihtmärki lahinguväljal.
2.	Tingimused:
2.1	Abivahendid: õppegranaat.
2.2	Piirangud: puuduvad.
2.3	Keskkond: avatud ja poolkinnine maastik.
3.	Standardid: õppur käsitleb ohutult ja mõjutab lahinguväljal käsigranaadiga sihtmärki.	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 9 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus tuginedes 
Lisa 2 SBK eksam 1 kriteeriumitele	Mitteeristav hindamine 

Kursuse jagunemine	

Sidepidamine
Loeng 3
Harjutus 1	Alateemad: 
1.	Sidepidamine. Kuuldekoodi kasutamine (1 loeng);
2.	Raadioside. Raadioside pidamine (2 loeng);
3.	Raadioside. Käsiraadiojaam (1 harjutus).
Vahendid:
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	kahe õppuri peale üks üksuses kasutuses olev raadiojaama komplekt. 
Juhised VL-le:
1.	teemasid võib viia läbi nii klassis kui välitingimustes.	
Seos
alaeesmärgiga 1	
Hindamine	 Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes lisa 2 SBK eksam 1 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes lisa 2 SBK eksam 1 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes lisa 2 SBK eksam 1 kriteeriumitele.	

Topograafilise kaardi lugemine
Loeng 8
Harjutus 1
Arvestus 1	Alateemad:
1.	Topograafilise kaardi (edaspidi kaardi) lugemine (legend). Mõõdikute ja joonlaua kasutamine kaardil 
(1 loeng);
2.	Koordinaatide määramine kaardil. Asukoha määramine kaardil koordinaatide järgi (2 loeng);
3.	Pinnavormide tuvastamine kaardil (1 loeng);
4.	Kõrguse, kauguse ja suuna määramine kaardil (2 loeng);
5.	Kaardi voltimistehnika. Kaardi ettevalmistus kasutamiseks maastikul ja hooldamine (1 loeng);
6.	Lahinguvälja dokumentatsioon. Tulekaardi koostamine ja kasutamine. Tulekaardil kasutatavate tingmärkide joonistamine (1 loeng, 1 harjutus);
7.	SBK test 1: Kaardi lugemine (1 arvestus);
Vahendid:
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	igale õppurile väljastatakse individuaalne kaart;
3.	mõõdikud ja joonlauad (vähemalt paari peale üks mõõdik ja joonlaud).
Juhised VL-le:
1.	teemasid võib viia läbi nii klassis kui välitingimustes;
2.	võimalusel hoida õpperühmad väikesed (kuni 16 õppurit). 	
Seos
alaeesmärgiga 2	
Hindamine	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 SBK test 1 ja kontrollharjutuse käigus tuginedes lisa 2 SBK eksam 2 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 SBK test 1 ja kontrollharjutuse käigus tuginedes lisa 2 SBK eksam 2 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 SBK test 1 ja kontrollharjutuse käigus tuginedes lisa 2 SBK eksam 2 kriteeriumitele.	

Seadusandlus
Harjutus 1
Loeng 10
Arvestus 1	Alateemad:
1.	Seadusandlus ja määrustikud: Struktuuriüksuse sisekorra täitmine (loeng 2);
2.	KV sisemäärustiku täitmine. KV eetika järgimine. KV viisakusreeglite täitmine (loeng 1);
3.	struktuuriüksuse sisekorra täitmine. Toimkonnad (loeng 1);
4.	KV distsipliini järgmine (Kaitseväeteenistuse seadus). Kiitused ja karistused. Distsiplinaarvõim. Teenistusalased süüteod (loeng 1);
5.	KV ja struktuuriüksuse ajalugu ning väärtused (loeng 1);
6.	Relvakonflikti õigus: Relvakonflikti õiguse järgimine (loeng 1);
7.	Jõukasutuse reeglite järgimine (harjutus 1);
8.	kommunikatsioon KV-s. KV kehtivate reeglite järgimine suhtluses meediaga ja sotsiaalmeedias. Struktuuriüksuses kehtivate kommunikatsioonireeglite täitmine (loeng 1);
9.	Eesti riigikaitse korraldus ja kaitsepoliitika (loeng 1);
10.	Ajateenistus ja teenistus reservis (loeng 1);
11.	SBK test 8. Seadusandlus (arvestus 1).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus. 
Juhised VL-le:
1.	Teemasid võib viia läbi nii klassis kui välitingimustes;
2.	Oluline roll on rühma ja kursuse juhtkonna isiklikul eeskujul; 
3.	Siduda teemad reaalse praktika ja situatsioonidega ning vältida ümberjutustusi;
4.	Õppe-eesmärkide saavutamiseks tuleb VL-l teha valik teema olulisematest punktidest, mida õppuritele selgitada;
5.	Alateemad „Relvakonflikti õigus: Relvakonflikti õiguse järgimine“ ja „Jõukasutuse reeglite järgimine“ tuleb lõimida koos teema „Tegevusala julgeolek“ alateemaga „Valveposti mehitamine“, et õppur saaks jõu kasutamisel järgida praktilise rakendamise olulisi nüansse.	
Seos
alaeesmärgiga 15	
Hindamine	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 SBK test 8 ja kontrollharjutuse käigus tuginedes lisa 2 SBK eksam 3 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 SBK test 8 ja kontrollharjutuse käigus tuginedes lisa 2 SBK eksam 3 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 SBK test 8 ja kontrollharjutuse käigus tuginedes lisa 2 SBK eksam 3 kriteeriumitele.	

Omakahjude vältimine
Loeng 7
Arvestus 1	Alateemad:
1.	KV üksuste tundmine. KV ülesehituse tutvustamine. KV struktuuride tutvustamine (jagu, rühm, kompanii). Olulised ametikohad ja ülesanded (loeng 1);
2.	KV üksuste suurused ja nimetused. KV vormitunnused. Embleemid. Sõjaväelise auastmetunnused (loeng 1);
3.	Lahinguvälja tundmise protseduurid. Tehnika tuvastamine. Tehnika tuvastamine lahinguväljal ja tundmine. KV ja vastase tehnika näitel soomustehnika liigi määramine (loeng 1);
4.	KV ja NATO tehnika tutvustamine (loeng 2);
5.	Vastase tehnika tundmine. Vastase näitel, tutvustada tanki, soomustransportööri, lahingumasinat, erialamasinaid (nt pioneeri-, suurtüki- ja juhtimismasinaid) (loeng 2);
6.	Lisa 1. SBK test 2. Omakahjude vältimine (arvestus 1).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	Võimalusel maketid ja visuaalsed vahendid.
Juhised VL-le:
1.	Alateemad „KV üksuste tundmine. KV ülesehituse tutvustamine. KV struktuuride tutvustamine (jagu, rühm, kompanii). Olulised ametikohad ja ülesanded“ ja „KV üksuste tundmine. KV vormitunnused. Embleemid. Sõjaväelise auastmetunnused“ on soovitav siduda teema „Seadusandlus“ alateemaga „KV sisemäärustiku täitmine. KV eetika järgimine. KV viisakusreeglite täitmine“;
2.	Alateema eesmärk ei ole tutvustada liitlaste või vastase relvastust ja tehnikat, vaid tekitada õppuril terviklik arusaam KV omakahjude vältimisest, oma võimalikust rollist üksuses ning anda teadmised eristamaks liitlaste ja vaenlase kasutatavat soomustehnikat (sh tehnika liiki, rolli ning üldist võimekust lahinguväljal). 	
Seos alaeesmärgiga 3	
Hindamine	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 SBK test 2 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 SBK test 2 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub tuginedes lisa 1 SBK test 2 kriteeriumitele.	

Tegevusala julgeolek
Harjutus 6	Alateemad:
1.	Maa-ala jälgimine. Vaatlemine abivahendita. Kauguse hindamine abivahendita (harjutus 2);
2.	Statsionaarne julgeolek: Isiku kontrollimine taktikalises olukorras. Tunnussõna ja lahingutunnuse kasutamine (harjutus 2);
3.	Valveposti mehitamine (harjutus 2).
Vahendid: 
1.	 VL poolt määratud individuaalvarustus. 
Juhised VL-le:
1.	väljaõpe toimub maastikul;
2.	VL peab arvestama, et õppurid harjutavad ja kinnistavad õpitut iseseisvalt kogu järgneva väljaõppe vältel sh välilaagrites valveülesannet täites;
3.	alateema „Maa-ala jälgimine. Vaatlemine abivahendita. Kauguse hindamine abivahendita“ on soovitav siduda teema „Taktikaline manööver“ alateemaga „Sihtmärgi osutamine“;
4.	alateema „Statsionaarne julgeolek: Isiku kontrollimine taktikalises olukorras. Tunnussõna ja lahingutunnuse kasutamine.“ on soovitav siduda teema „Omakahjude vältimine“ alateemaga „Lahinguvälja tundmise protseduurid. Tehnika tuvastamine. Tehnika tuvastamine lahinguväljal ja tundmine. KV ja taktikalise ohu tehnika näitel soomustehnika liigi määramine“;
5.	alateema „Valveposti mehitamine.“ on soovitav siduda teema „Seadusandlus“ alateemadega „Relvakonflikti õigus: Relvakonflikti õiguse järgimine“ ja „Jõukasutuse reeglite järgimine“;
6.	teema loetakse läbituks, kui VL hinnangu kohaselt oskab õppur maa-ala vaadelda ja kasutada kauguste hindamise meetodeid. 	
Seos alaeesmärgiga 4	
Hindamine	Ei hinnata.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Ei hinnata.	
sh hindekriteeriumid	Ei hinnata.	

Lahinguvõime säilitamine
Harjutus 10
Arvestus 2	Alateemad:
1.	Lahinguvõime säilitamine. Sõduri täiskaeviku rajamine (harjutus 6);
2.	Lahinguvõime säilitamine. Sõduri madalkaeviku e kiirkaeviku rajamine (harjutus 4);
3.	Lisa 1. SBK test 3. Madalakaeviku rajamine (kiirkaevik) (arvestus 2).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	täiendavalt iga 4 õppuri kohta järgmised tööriistad: suur labidas, kirka, kang, saag.
Juhised VL-le:
1.	väljaõpe toimub maastikul;
2.	alateema „SBK test 3. Madalakaeviku rajamine (kiirkaevik)“ on soovitav viia läbi kohe pärast alateema „Sõduri täiskaeviku rajamine“ läbiviimist;
3.	VL peab antud teemasid võimalusel lõimima ka teiste teemade käsitlusse. 	
Seos alaeesmärgiga 5	
Hindamine	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 3 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus Lisa 2 SBK eksam 2 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 3 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus Lisa 2 SBK eksam 2 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 3 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus Lisa 2 SBK eksam 2 kriteeriumitele.	

KBRT-kaitse
Harjutus 1	Alateemad:
1.	Individuaalne KBRT kaitse. Gaasimaski töökorrasoleku kontroll. Gaasimaski kasutamine (harjutus 1).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus (sh ka vihmaülikond, saapakatted, gaasimask);
2.	võimalusel maketid ja visuaalsed abivahendid.
Juhised VL-le:
1.	teemasid viiakse läbi vastavalt võimalustele klassis ja välitingimustes;
2.	teema läbiviimist lõimida teema „Meditsiinitoetus ja esmaabi“ alateemaga „KBRT ainete esmaabi andmine“;
3.	teema loetakse läbituks kui VL hinnangu kohaselt oskab õppur teha gaasimaski korrasoleku kontrolli ja kasutada gaasimaski eesmärgipäraselt. 	
Seos alaeesmärgiga 6	
Hindamine	Ei hinnata.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Ei hinnata.	
sh hindekriteeriumid	Ei hinnata.	

Pettetegevus ja varjamine
Harjutus 2	Alateemad: 
1.	Maskeerimine. Individuaalne maskeerimine (harjutus 2).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	võimalusel maketid ja visuaalsed abivahendid.
Juhised VL-le:
1.	teemasid viiakse läbi vastavalt võimalustele klassis ja välitingimustes;
2.	teema loetakse läbituks kui VL hinnangu kohaselt oskab õppur maskeerida ennast vastavalt ümbritsevale maastikule.	
Seos alaeesmärgiga 7	
Hindamine	Ei hinnata.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Ei hinnata.	
sh hindekriteeriumid	Ei hinnata.	

Tüüpametikoha varustus ja hooldus
Harjutus 2
Iseseisev õpe 7	Alateemad:
1.	Riide-erivarustuse komplektides sisalduva varustuse tutvustus ja pakkimine (harjutus 1);
2.	Hoolduse alused. Tingimuste loomine hoolduse läbiviimiseks (harjutus 1);
3.	Hoolduse läbiviimine vastavalt nõuetele (iseseisev õpe 7).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	Individuaalsed esmaabivahendid.
Juhised VL-le:
1.	vajadusel tuleb alateemasid korrata, et õpitu kinnistuks;
2.	VL peab kontrollima, et õppurid täidaksid õpetatud nõudeid järjepidevalt kogu edaspidise väljaõppe vältel;
3.	teema loetakse läbituks kui VL hinnangu kohaselt oskab õppur hooldada talle väljastatud KVT varustust. 	
Seos alaeesmärgiga 8	
Hindamine	Ei hinnata.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Ei hinnata.	
sh hindekriteeriumid	Ei hinnata.	

Meditsiinitoetus ja esmaabi
Harjutus 13
Loeng 10
Arvestus 2
	Alateemad:
1.	Esmaabi. Meditsiiniteenistuse korralduse tundmine (loeng 1);
2.	Isiklik hügieen sise- ja välitingimustes (loeng 1);
3.	Abi andmine välisteguritest põhjustatud seisundite korral (loeng 1);
4.	Individuaalse esmaabikomplekti (MK1) kasutamine (loeng 1).
5.	Sündmuskoha ohutuse tagamine (harjutus 1);
6.	KBRT ainete esmaabi andmine (harjutus 1);
7.	Hingamisteede avamine (harjutus 1);
8.	Esmaabi andmine verejooksude korral (loeng 1, harjutus 2);
9.	Esmaabi andmine pea-, silma-, kaela-, rindkere-, ja kõhutrauma korral (harjutus 2);
10.	Kannatanu transportimine üksinda ja abilisega (harjutus 2);
11.	Taktikaline kannatanu käsitlemine (harjutus 4);
12.	Toimetulek psühholoogiliste ja sotsiaalsete väljakutsetega (loeng 5);
13.	Lisa 1. SBK test 4. Verejooksu peatamine (arvestus 2).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus; 
2.	individuaalsed esmaabivahendid.
Juhised VL-le:
1.	vajadusel tuleb alateemasid korrata, et õpitu kinnistuks;
2.	VL peab antud teemasid võimalusel lõimima ka teiste teemade käsitlusse.	
Seos alaeesmärgiga 9	
Hindamine	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 4 ja kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 4 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 4 ja kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 4 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 4 ja kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 4 kriteeriumitele.	

Taktikaline manööver
Harjutus 53
Arvestus 3	Alateemad:
1.	ülesandeks valmistumine (harjutus 2);
2.	seisangud relvata (harjutus 1);
3.	Ssõduri liikumisviisid relvata (harjutus 2);
4.	liikumine koondrivis. Jao ja rühma koondrivistused. Liikumine koondrivis väeosas ja maastikul 
(harjutus 4);
5.	sõduri liikumisviisid relvaga. Kohapeal ja liikumiselt pööramine automaatrelvaga (harjutus 4);
6.	liikumistee valik (harjutus 4);
7.	tulepositsiooni valik (harjutus 2);
8.	manööver pimedas. Liikumine piiratud valgustingimustes (harjutus 2);
9.	käemärgid. Helisignaalid (harjutus 1);
10.	sihtmärgi osutamine (harjutus 3);
11.	tulejuhtimisekäskluste täitmine (harjutus 2);
12.	liikumine lahkrivis (harjutus 4);
13.	liikumine vastastikusel toetusel, tuli ja liikumine (harjutus 6);
14.	manööver hoonestatud alal. Akendest ja avaustest möödumine. Nurkade avamine (harjutus 4);
15.	lähivõitlus relvaga (harjutus 4);
16.	asukoha määramine: Vahemaa määramine sammupaaridega (harjutus 1);
17.	kompassi kasutamine (harjutus 1);
18.	sihtpunkti orienteerumine kompassiga (harjutus 2);
19.	asukoha määramine kaardi ja maastiku võrdlusel (harjutus 1);
20.	kaardi suunamine ehk orienteerimine kompassi abil (harjutus 1);
21.	sihtpunkti orienteerumine kaardi ja kompassiga (harjutus 2);
22.	lisa 1. SBK test 5. Tegevus rivis paigal ja liikumisel (arvestus 1);
23.	lisa 1. SBK test 6. Liikumisviisid (arvestus 1);
24.	lisa 1. SBK test 7. Sihtmärgi osutamine (arvestus 1);
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	individuaalne meditsiinikomplekt (MK1).
Juhised VL-le:
1.	alateemasid viiakse läbi nii klassis kui välitingimustes.
2.	alateemad „Sõduri liikumisviisid relvaga. Kohapeal ja liikumisel pööramine automaatrelvaga“ ja „Manööver hoonestatud alal. Akendest ja avaustest möödumine. Nurkade avamine“ on soovitav siduda kursusekava „Automaatrelva- ja laskeõppe“ läbiviimisega;
3.	alateema “Tulejuhtimisekäskluste täitmine“ õpetamisel keskenduda käskluste „Üksiklasud“, „Kiirtuli“, „Vaata ja lase“ ja „Ridatuli“ tegevustele ning tekitada õppurites harjumust pidada arvestust laskmiste käigus kulutatud laskemoona üle;
4.	alateema „Asukoha määramine kaardi ja maastiku võrdlusel“ tuleb eelnevalt läbida teema „Topograafilise kaardi lugemine“;
5.	teemaga seotud teste on soovitatav viia läbi kohe pärast alateemade läbimist;
6.	lisa 1 SBK test 5 soovitatakse korraldada kursuse 3. - 4. nädalal;
7.	oluliste individuaaloskuste õpetamisel võib VL vajadusel teemas olevaid alateemasid korrata.	
Seos alaeesmärkiga 10	
Hindamine	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 5, SBK test 6 ja SBK test 7 kriteeriumitele ning kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 5, SBK test 6 ja SBK test 7 kriteeriumitele ning kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 5, SBK test 6 ja SBK test 7 kriteeriumitele ning kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele.	

Taktikaline rännak
Harjutus 8
Loeng 1	Alateemad:
1.	ettevalmistused rännakuks (loeng 1);
2.	rännak lahinguvarustuses 5 km (harjutus 2);
3.	rännak lahinguvarustuses 10 km (harjutus 2);
4.	rännak täielikus rännakuvarustuses 5 km (harjutus 2);
5.	rännak täielikus rännakuvarustuses 10 km (harjutus 2).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	individuaalsed esmaabivahendid.
Juhised VL-le:
1.	alateemade loengud viiakse läbi klassiruumis, kuid harjutused toimuvad välitingimustes;
2.	VL peab tagama, et rännakute läbiviimisel oleks tagatud õppurite ohutus (liiklus, külm, kuum, hõõrumised, jne);
3.	väljaõpe tuleb läbi viia selliselt, et õppuritele ei tekitata koormusest tingitud vigastusi;
4.	rännakule eelnevalt peab looma tingimused, et õppurid saaksid parimal viisil oma varustuse ja relvastuse rännakuks ette valmistada;
5.	VL peab rõhutama võitlusvõime alalhoidmiseks olulisi nüansse enne rännakut, rännaku käigus ja pärast rännakut;
6.	väljaõppe esimesel neljal nädalal on soovitatav rännata mitte raskema kandamiga kui 15 kg.
7.	väljaõppe vältel läbivalt järgida põhimõtet, et korraga ei suurendata distantsi, kantavat raskust või kiirust;
8.	võimalusel planeerida ja võimaldada väljaõppe varuaja arvelt õppuritele täiendavaid rännakuid õppekohtade või -alade vahel, järgides eelnimetatud põhimõtteid;
9.	eksamile pääsemiseks peab õppur olema eelnevalt läbinud vähemalt 5 km rännaku täielikus rännakuvarustuses ja 10 km rännaku lahinguvarustuses. 	
Seos alaeesmärgiga 11	
Hindamine	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele.	

Ala hõivamine
Harjutus 7	Alateemad: 
1.	puhkepaiga valik. Puhkepaiga rajamine telkmantlit kasutades. Sõlmede tegemine (harjutus 2);
2.	priimuse ja piirituspõleti kasutamine. Söögi valmistamine välitingimustes. Keskkonda säästev käitumine (harjutus 1);
3.	tööriistade kasutamine (üksuses kasutatavad tööriistad, nt kirves, labidas, saag jms) (harjutus 1);
4.	varustuse ja relvastuse hooldamine välitingimustes (harjutus 1);
5.	välihügieen (harjutus 1);
6.	majutusvahendid. Jao telgi kasutamine. Telgiahju ohutustehnika ja kasutamine (harjutus 1).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	struktuurüksuses ettenähtud tööriistad (kirves, saag, labidas, kirka jne).
Juhised VL-le:
1.	teemasid viiakse läbi välitingimustes;
2.	VL kehtestab välilaagri jaoks kindla tegevuste rutiini, mille järgimist terve väljaõppe vältel kontrollitakse.
3.	alateema „Varustuse ja relvastuse hooldamine välitingimustes“ on soovitav siduda kursusekava „Automaatrelva- ja laskeõppe“ läbiviimisega;
4.	hõlbustamaks teema kinnistamiseks hinnangute andmist võib VL luua õppuritele jagamiseks kontroll-lehed, kus on kirjeldatud tegevuste rutiini ja sooritamise järjekord. 	
Seos alaeesmärgiga 12
	
Hindamine	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 5 kriteeriumitele.	

Liikuvuse tagamine
Harjutus 4	Alateemad:
1.	mineeritud ala tuvastamine. Mineeritud ala läbimine (harjutus 1);
2.	miinide leidmine individuaalsete vahenditega (harjutus 2);
3.	montrollitud ala märgistamine (harjutus 1).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus.
Juhised VL-le:
1.	teemasid viiakse läbi vastavalt võimalustele klassis ja välitingimustes;
2.	alateemas „Miinide leidmine individuaalsete vahenditega“ tuleb käsitleda nii maapinnas olevaid miine kui ka püünis-tüüpi miine (sh traadid jms);
3.	võimalusel kombineeritakse teema läbiviimist teema „Tõkestamine“ läbiviimisega;
4.	teema loetakse läbituks kui VL hinnangu kohaselt oskab õppur tuvastada mineeritud ala ning valida asjakohase käitumisviisi.	
Seos alaeesmärgiga 13	
Hindamine	Ei hinnata.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Ei hinnata.	
sh hindekriteeriumid	Ei hinnata.	

Tõkestamine
Harjutus 4	Alateemad:
1.	tõkestamine. Suund- ja külgmiinid. Miinide paigaldamine (harjutus 2);
2.	roomikumiinid. Roomikumiini matmine (harjutus 2).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	1 õppemiin 2-3 õppuri kohta.
Juhised VL-le:
1.	teemat viiakse läbi välitingimustes;
2.	soovitatav on viia läbi õpe väiksemates gruppides;
3.	võimalusel kombineeritakse teema läbiviimist teema „Liikuvuse tagamine“ läbiviimisega;
4.	teema loetakse läbituks kui VL hinnangu kohaselt oskab õppur paigaldada miine.	
Seos alaeesmärgiga 14	
Hindamine	Ei hinnata.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Ei hinnata.	
sh hindekriteeriumid	Ei hinnata.	

Tankitõrjerelv
Harjutus 2	Alateemad:
1.	ühekordsed tankitõrjerelvad. Ühekordne tankitõrjelask. Ohutustehnika. Relva komplekt. Sihikud ja sihtmärgi tabamine (harjutus 2).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus; 
2.	igale õppurile relvakomplekt;
3.	struktuurüksuses kasutatavad ühekordsed tankitõrjelasud ja nende treeningvahendid. 
Juhiseid VL-le:
1.	harjutuse läbiviimisel kasutada OE 2.2 (Tankitõrjerelva laskeharjutuste ohutuseeskiri) kehtestatud protseduure ja käsklusi.
2.	tulepositsioonil (iseseisvalt või tulepositsiooni kontrollija loal) õppur:
2.1.	hoiab relva nii, et see oleks suunatud sihtmärgi alale;
2.2.	eemaldab eesmise otsakatte teibi ja keerab otsakatte küljest;
2.3.	eemaldab sihiku kattekorgi; eemaldab päästemehhanismi plastikkatte teibi ja eemaldab plastikkatte; 
2.4.	vajutab alla ohutusnupu M ja vinnastab relva vinnastushooba sisse vajutades. Kui vinnastushoob liigub, võib lasta lahti ohutusnupu. Vinnastushoob fikseerub, kui see on piisavalt sisse vajutatud; 
2.5.	kontrollib tagumist ohuala ja annab tulekäsu: “Soomuk … meetrit, sihin …, tähelepanu, lasen!”; 
2.6.	keerab kaitseriivi asendisse F (ingl Fire), surub relva vastu õlga, sihib ja vajutab päästikule; Pärast käsklust: „Lasen!“ on lasu sooritamiseks aega 10 sekundit. Kui selle aja jooksul ei saanud mingil põhjusel lasku sooritada, tuleb uuesti kontrollida taga plahvatusala. 
3.	kui lasku ei toimu, ootab õppur viis sekundit ja kannab ette: „Tõrge!” (see aeg on vajalik viivituslasu jaoks). Õppur viib läbi tõrkedrilli (vajadusel kaks korda): 
3.1.	vajutab alla ohutusnupp M, mis vabastab vinnastushoova;
3.2.	keerab kaitseriiv asendisse S (ingl Safe);
3.3.	vajutab alla ohutusnupp M ja vinnasta relv uuesti vinnastushooba sisse vajutades; 
3.4.	suunab relv sihtmärgile, veendu et ohuala on puhas; 
3.5.	keerab kaitseriiv asendisse F (ingl Fire), sihi ja vajutab päästikule; 
3.6.	kui lasku ka siis ei järgne ootab 30 sekundit; 
3.7.	vajutab alla ohutusnupp M, mis vabastab vinnastushoova; 
3.8.	keerab kaitseriiv asendisse S (ingl Safe). Tulepositsiooni kontrollija ootab peale teistkordset tõrkedrilli viitsüttimist kaks minutit ja annab käskluse edasisteks tegevusteks tõrkega lahingumoonaga.
4.	teema loetakse läbituks, kui VL hinnangu kohaselt oskab õppur kasutada ühekordset tankitõrjerelva eesmärgipäraselt.	
Seos alaeesmärgiga 16	
Hindamine	Ei hinnata.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Ei hinnata.	
sh hindekriteeriumid	 Ei hinnata.	

Käsigranaadid
Harjutus 5
Arvestus 1	Alateemad:
1.	ründegranaadid. Granaadi ohutu käsitsemine. Granaadi tehniliste andmete tundmine. Põhiviskeasendid. Sütiku kinnitamine. Granaadi tööasendisse viimine. Sihtmärgi tabamine granaadiga. Tegevus granaadi tõrke korral (harjutus 2);
2.	ründegranaadid. Lahinggranaadi viskeharjutus (harjutus 3);
3.	lisa 1. SBK test 9. Käsigranaadi heitmine (arvestus 1).
Vahendid: 
1.	VL poolt määratud individuaalvarustus;
2.	õppegranaadid;
3.	treeninggranaadid. 
Juhiseid VL-le:
1.	teemat viiakse läbi välitingimustes granaadiheiteks ettenähtud asukohtades;
2.	harjutuse läbiviimisel kasutada OE 2.6 (Käsigranaadi ohutuseeskiri) kehtestatud protseduure ja käsklusi;
3.	käsklused ja tegevus heitealal (nt kaevikus): 
3.1.	kontrollija: „Granaat ette valmistada!“;
3.2.	heitja valmistab granaadi ette ja hüüab kõva häälega: „Granaat ette valmistatud!“;
3.3.	kontrollija: „Vastane ... (nt ees 20 m, seina taga jne), hävita granaadiga!“;
3.4.	heitja viib granaadi lahingasendisse ja hüüab: „Vastane ... (nt ees 20 m, seina taga jne), kata, hävitan granaadiga!“;
3.5.	kontrollija etendades lahingupaarilist vastab: „Katan!“;
3.6.	heitja hüüab: „Heidan!“, ja heidab granaadi sihtmärgi suunas, mis on kõigile käskluseks varjuda
3.7.	kui heide ebaõnnestub või tekib ohtlik olukord, annab kontrollija käskluse „Varjuda!“, mille järel kõik peavad kohe varjuma;
4.	kontrollija peab jälgima granaadi heitesuunda maandumiseni ja seda, et heitja kohe varjuks ning seejärel ise varjuma.	
Seos alaeesmärgiga 17	
Hindamine	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 9 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 1 kriteeriumitele.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 9 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 1 kriteeriumitele.	
sh hindekriteeriumid	Hindamine toimub tuginedes Lisa 1 SBK test 9 kriteeriumitele ja kontrollharjutuse käigus tuginedes Lisa 2 SBK eksam 1 kriteeriumitele.	

Kontrollharjutus
 Arvestus/eksam 16	Alateemad:
1.	SBK eksam 1: Liikumine lahinguväljal (arvestus 2);
2.	SBK eksam 2: Positsiooni kaitse (arvestus 2);
3.	SBK eksam 3: Olemus ja kaitseväelaslikkus (arvestus 2);
4.	SBK eksam 4: Esmaabi lahinguväljal (arvestus 2);
5.	SBK eksam 5: Rännak (arvestus 8).
Vahendid: 
1.	eksamite läbiviimiseks vajalikud vahendid kirjeldatud Lisas 2 VL poolt määratud individuaalvarustus all;
2.	õppegranaadid.
Juhiseid VL-le:
1.	eksamid viiakse läbi kas koondatult (järjestikuse perioodi jooksul kursuse lõpus nn „lõpuharjutuse“ ajal) või hajutatult (eksamid viiakse läbi kursuse vältel vastavalt VL arvestusega, et eksamiks vajalikud eeldustestid on õppuril eelnevalt sooritatud. VL otsusel on lubatud mittearvestatud tulemusega arvestada alateema sooritatuks kui testiga seotud eksam on sooritatud positiivsele tulemusele). Kui eksamid viiakse läbi koondatult, siis peab arvestama, et selle jaoks on ette nähtud kaks (2) päeva;
2.	eksamite läbiviimiseks kasutatakse kas eksamipunkte või eksamijaamu (vt lisa 2). Eksamipunkte ja – jaamu võib kasutada ka omavahel kombineerituna;
3.	KV ja KL-i harjutusväljade, väljaõppevahendite ja isikkoosseisu erinevatest võimalustest tingituna on eksamid lubatud hajutada pikema perioodi peale;
4.	kontrollharjutust korraldades on oluline arvestada õppes oleva üksuse suuruse, olemasoleva instruktorkoosseisu, väljaõppealade ja laskeväljadega;
5.	eksamite läbiviimise järjekorra otsustab VL, kuid tuleb arvestada, et SBK eksam 6 „Rännak“ peab toimuma SBK viimasel nädalal viimase eksamina;
6.	negatiivse tulemuse korral määrab VL eksamite kordussoorituste ajad. 
6.1.	kursuse jooksul peab õppurile võimaldama eksami sooritamist kolm korda;
6.2.	kui õppur vahetab väeosa, siis tuleb kordussoorituste läbiviimisel järgida kordussooritust läbiviiva allüksuse ülema juhiseid (nt kui õppur vahetab pärast SBK-d üksust).	

Seos alaeesmärkidega
1-17	

Hindamine	Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	1.	kontrollharjutuse käigus viiakse läbi viis eksamit, millega kontrollitakse SBK alaeesmärkide saavutamist. Eksamid on kompleksharjutused, mille käigus õppurile peab kombineerima kahte või enamat kursuse jooksul omandatud oskust ja teadmist. 
2.	SBK eksamite 1-5 positiivne sooritamine on SBK lõpetamise eeldus.	
sh hindekriteeriumid	 Eksamite läbiviimisjuhised ja hindamiskriteeriumid on toodud lisas 2.	

Õppemeetodid	Loeng, harjutus, iseseisev õpe, arvestus/eksam	
Hindamismeetodid	SBK läbimiseks peab õppur positiivselt sooritama 9 testi ja 5 eksamit.	
Lõimitud teemad	SBK väljaõppe teemad on omavahel lõimitud ja seotud laskuri ametikoha nõuete omandamisega. Oluline on teha õppuritele selgeks, et kõik kursusel õpitavad teadmised ja omandatavad oskused on lahinguväljal tegutsemiseks hädavajalikud ning omavahel väga tihedalt seotud.
VL peab lisaks sellele arvestama, et:
1.	õppur tunneks ennast meeskonna/allüksuse liikmena (seotus);
2.	õppur saaks väljaõppes kaasa rääkida (autonoomsus);
3.	väljaõpe oleks parajalt väljakutseid pakkuv (kompetentsus);
4.	iga teema lõpus antakse tagasisidet.	
Kursuse hindamine	Mitteeristav hindamine	
Kursuse kokkuvõtva hinde kujunemine	SBK läbimiseks peab õppur positiivselt sooritama 9 testi ja 5 eksamit, millega kontrollitakse kursuse õpiväljundite saavutamist. 
1.	SBK testide nimekiri koos läbiviimisjuhistega on esitatud kursuse lisas 1 ja eksamite nimekiri koos läbiviimisjuhistega lisas 3;
2.	testidega kontrollitakse olulist individuaalset teadmist või oskust;
3.	eksamid on kompleksharjutused, mille käigus õppur peab kombineerima kahte või enamat kursuse jooksul omandatud oskust ja teadmist;
4.	testi mittesooritamise korral määrab VL testi kordussoorituse aja;
5.	kui testiga seotud eksam on sooritatud positiivsele tulemusele, siis võib testi mittearvestatud tulemusega lugeda sooritatuks;
6.	kursuse jooksul peab õppuritele võimaldama eksami sooritamist kolm korda, lisasooritused tuleb läbi viia kursust läbiviiva allüksuse ülema juhiste järgi;
7.	eksamite läbiviimine toimub üldjuhul kursuse lõpus kontrollharjutuse ajal, mille jaoks on SBK kursusekavas ette nähtud kaks (2) väliharjutuse päeva;
8.	KV ja KL-i väljaõppealade, -vahendite ja isikkoosseisu erinevatest võimalustest tingituna on eksamid lubatud hajutada pikema perioodi peale. 	
sh lävend	“Arvestatud” saamise tingimus: 
1.	SBK testide hindamispõhimõtted ja lävendid on kirjeldatud kursusekava lisas 1;
2.	testide sooritamine on eelduseks eksamitele pääsemiseks;
3.	SBK eksamite hindamispõhimõtted ja lävendid on kirjeldatud kursusekava lisas 2;
4.	eksamite positiivne sooritamine on kursuse lõpetamise eeldus.	
Õppematerjalid	1.	EKV e-õppe portaal; https://ilias.mil.ee (SBK kursusekava);
2.	KV sisemäärustik;
3.	KV rivieeskiri;
4.	Ohutuseeskirjad;
5.	Reservteenistuse väljaõppe ainekava, kinnitatud 09.03.2017 KVPS J7 ülema kirjaga nr J7-3.1-1.1/17/ 11417;
6.	KV ja KL-i tegevliikme vormiriietuse ja eraldusmärkide kandmist reguleerivad õigusaktid;
7.	Töökeskkonna ohutegurid EKV-s, nendest tulenevad terviseriskid ning kuidas end nende eest kaitsta. Töötervishoiu ja tööohutusalane käsiraamat, Tartu Ülikool ja Eesti Kaitsevägi, 2016;
8.	Keskkonnakaitse kaitsejõududes. Säästva Eesti Instituudi käsiraamat. Tallinn, 2002;
9.	Käskude ning aegade, asukohtade ja piirjooniste tähistamise formaat STANAG 2199; 
10.	Taktikaline vastane „punane” maaväe käsiraamat (tehnika, relvastus ja taktika). Tallinn: LuK, 2020; 
11.	Vene Föderatsiooni relvajõudude vormid, auastmed ja eraldusmärgid. Tartu: KVÜÕA Täiendusõppe keskus, 2010;
12.	Sõduri käsiraamat, Tapa, 2024.	

LISA 1. SBK testid

SBK test 1. Topograafilise kaardi lugemine

1.	Eesmärk: õppur oskab topograafilisel kaardil määrata asukohti ning lugeda topograafiliste kaartide tingmärke.

2.	Tingimused: 
2.1.	test sooritatakse vastavalt võimalustele maastikul või klassiruumis;
2.2.	õppurid ei kanna testi ajal lahingvarustust;
2.3.	testimiseks moodustatakse kuni rühma suurused grupid (kuni 30 õppurit);
2.4.	ühte gruppi hindab korraga üks VL, võimalusel on ühe VL kohta maksimaalselt 12 õppurit;
2.5.	vajalikud vahendid: 
2.5.1.	KV topograafiline kaart 1:50 000 või VL määratud mõõtkavaline kaart; 
2.5.2.	marker (vajadusel);
2.6.	arvestuslik testi ettevalmistuseks kuluv aeg on kuni 10 minutit ja testi läbiviimiseks kuni 30 minutit. 

3.	Hindamine: 
3.1.	hinnatakse mitteeristavalt; 
3.2.	maksimaalne võimalik punktisumma on 5 punkti;
3.3.	„arvestatud“ (A) saamiseks peab testil saama vähemalt 4 punkti.
3.4.	„mittearvestatud“ (MA) saamiseks on testil saadud vähem kui 4 punkti.

4.	Juhised hindamiseks:
4.1.	test viiakse läbi suuliselt ja VL vahetu kontrollimisega. 
4.2.	VL annab ühe neljakohalise koordinaati ja õppur peab märkima ning näitama saadud ruudu (1 p);
4.3.	VL annab ühe kuuekohalist koordinaati ja õppur peab märkima ning näitama saadud punkti (1 p); 
4.4.	VL annab ühe kaheksakohalist koordinaati ja õppur peab märkima leitud punkti kaardil (1 p);
4.5.	VL käsib näidata kaardil 4 elementi: mets, veekogu, erinevat liiki tee või mõne muu pinnavormi (iga õige vastus annab 0,5 p, kokku võimalik saada 2 p). 
1)	

SBK test 2. Omakahjude vältimine
 
1.	Eesmärk: õppur oskab eristada vastase, NATO või EKV erinevat liiki lahingutehnikat.

2.	Tingimused: 
2.1.	test sooritatakse vastavalt võimalustele maastikul või klassiruumis;
2.2.	õppurid ei kanna testi ajal lahingvarustust;
2.3.	testi sooritatamiseks moodustatakse grupid arvestusega, et kõik testi sooritajad peavad VL poolt näidatavat pilti nägema;
2.4.	vajalikud vahendid:
2.4.1.	pildid lahingutehnikast;
2.4.2.	igale õppurile väljaprinditud hindamisleht ja kirjutusvahend;
2.5.	testi sooritamiseks on ühel grupil aega 15 min. 

3.	Hindamine: 
3.1.	hinnatakse mitteeristavalt.
3.2.	maksimaalne võimalik punktisumma on 20;
3.3.	iga õige vastus annab 1 punkti. Iga vale vastus annab 0 punkti;
3.4.	„arvestatud“ (A) saamiseks peab testil saama vähemalt 14 punkti.
3.5.	„mittearvestatud“ (MA) saamiseks on testil saadud vähem kui 14 punkti.

4.	Juhised hindamiseks:
4.1.	testimisel kasutatakse „SBK test 2. Omakahjude vältimine (hindamisleht)“;
4.2.	VL näitab õppuritele ükshaaval lahingutehnika pilte (kokku 20);
4.2.1.	lahingutehnika pildid valib VL, kuid need peavad olema hea kvaliteediga. 
4.2.2.	6 pilti võib VL ise valida;
4.2.3.	vähemalt 2/3 piltidest peavad olema sellised, kus tehnikale iseloomulikud eripärad on hästi tuvastatavad (sh lahingtehnika on ilma maskeeringuta jms);
4.3.	VL näitab ühte pilti kuni 30 s;
4.4.	testi sooritajad märgivad lahingutehnika isiklikule hindamislehele.

SBK test 2. Omakahjude vältimine (hindamisleht)

Õppuri ees- ja perenimi:                                                            

Jrk
nr	Vastase tehnika liigitus	Punkte kokku	A või MA	
1.	Tank 	 	 	
2.	Soomustransportöör 	 	 	
3.	Lahingumasin 	 	 	
4.	Lahingumasin 	 	 	
5.	Soomustransportöör 	 	 	
6.	Tank 	 	 	
7.	Erisoomuk (kaudtuli) 	 	 	
8.	Erisoomuk (juhtimine) 	 	 	
9.	Tank 	 	 	
10.	Lahingumasin 	 	 	
11.	Veoauto 	 	 	
12.	Soomustransportöör 	 	 	
13.	Tank 	 	 	
14.	Veoauto 	 	 	
15.	Soomustransportöör 	 	 	
16.	VL valik 	 	 	
17.	VL valik 	 	 	
18.	VL valik 	 	 	
19.	VL valik 	 	 	
20.	VL valik 	 	 	
	PUNKTID KOKKU			

SBK test 3. Madalkaeviku rajamine (kiirkaevik)
1.	Eesmärk: õppur oskab rajada madalkaeviku vastasega vahetu kokkupuute ohu korral.

2.	Tingimused: 
2.1.	test sooritatakse maastikul esimesse kategooriasse kuuluval pinnasel (liiv, saviliiv, kerge liivsavi, taimejuurtega läbikasvanud muld, mullapinnas, turvas) ainult madalkaeviku rajamiseks;
2.2.	õppurid kannavad testi sooritamisel lahinguvarustust;
2.3.	testimiseks moodustatakse grupid vastaval maastikule, kuid 20 õppuri on kohta vähemalt üks VL;
2.4.	vajalikud vahendid:
2.4.1.	igal õppuril peab olema varustuse hulgas labidas.
2.5.	testi sooritamiseks on ühel õppuril aega 40 min. 

3.	Hindamine: 
3.1.	hinnatakse mitteeristavalt.
3.2.	maksimaalne võimalik punktisumma on 3;
3.2.1.	hinnatakse kolme kategooriat: kaitstus (2 p), aeg (0,5 p) ja orienteeritus (0,5 p).
3.2.2.	iga vale tegevus või nõude täitmine annab 0 punkti;
3.3.	„arvestatud“ (A) saamiseks peab testil saama vähemalt 2 punkti;
3.4.	„mittearvestatud“ (MA) saamiseks on testil saadud vähem kui 2 punkti või kaevik on laskesuunas valesti orienteeritud. 

4.	Juhised hindamiseks: 
4.1.	õppuritele näidatakse eelnevalt kaeviku asukoht ja suund.
4.2.	aega loetakse käsklusest „Alustada!“ kuni õppuripoolse ettekandeni „rms Kask – valmis!“;
4.3.	sooritust hinnatakse Joonis 1 põhjal võttes arvesse, et kaeviku mõõtmed võivad muutuda olenevalt õppuri pikkusest, kehakaalust jne. 

Joonis 1. Näide madalkaevikust

SBK test 4. Verejooksu peatamine

1.	Eesmärk: õppur oskab peata verejooksu MK1 abil.

2.	Tingimused: 
2.1.	test sooritatakse sisetingimustes või soodsa ilma korral väljas;
2.2.	õppurid kannavad testi sooritamise ajal lahingvarustust.
2.3.	testi sooritamisel osaleb kaks õppurit:
2.3.1.	kannatanut mängiv õppur;
2.3.2.	hinnatav õppur.
2.4.	vajalikud vahendid:
2.4.1.	igale õppurile on eraldatud esmaabikomplekt MK1; 
2.5.	testi sooritamiseks on ühel õppuril aega 5 min.

3.	Hindamine: 
3.1.	hinnatakse mitteeristavalt.
3.2.	"arvestatud" saamiseks on õppur peatanud massiivse verejooksu jäsemel žgutiga, teostanud haava sidumise esmaabisidemega ning ei ole teinud eluohtlikke vigu (hindamislehel märgitud "boldis");
3.3.	„mittearvestatud“ saamiseks on õppur teinud kannatanu verejooksu peatamisel (hindamislehel märgitud "boldis") vea.

4.	Juhised hindamiseks:
4.1.	hindamisel kasutatakse „SBK test 4. Verejooksu peatamine (hindamisleht)“.
4.2.	testi puhul on põhirõhk MK1 komplekti kasutamisel. 
4.3.	testimine toimub järgmiste põhimõtete alusel:
4.3.1.	kannatanu mõlemad jäsemed on vigastusega- massiivne verejooks ühel jäsemel ja kergelt veritsev haav teisel jäsemel;
4.3.2.	VL annab olukorra, näitab haavade asukohad ning käsib ükshaaval hinnatavad elemendid;
4.4.	testimise vältel VL poolt antavad käsud: 
4.4.1.	„Massiivne, nähtav verejooks ühel jäsemel, kasuta žgutti!“;
4.4.2.	"Otsi teiseseid verejookse!";
4.4.3.	"Kergelt veritsev haav teisel jäsemel - kasuta esmaabisidet!";
4.4.4.	„Kannatanu kaotas teadvuse, aseta ta püsivasse külili asendisse!“.

SBK test 4. Verejooksu peatamine (hindamisleht)

Teema

Õppuri ees- ja perenimi	1. 	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	9.	10.	
VEREJOOKSU PEATAMINE JÄSEMEL ŽGUTIGA 											
Kasutab verejooksu peatamiseks kannatanu žgutti	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Enne žguti paigaldamist veendub, et selle alla ei jääks midagi (taskud tühjaks).	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Asetab žguti õigesse kohta (high&tight), teeb korrektse eelpingutuse, keerab pöörlat, fikseerib velkro.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Žguti kellaaeg on märgitud T 24 h süsteemis	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Otsib teisi väliseid verejookse (blood swipe)	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
HAAVA SIDUMINE RÕHKSIDEMEGA  											
Eemaldab haava ümbritsevad riided	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Toestab jäseme, lisavigastusi tekitamata.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Haavalapp katab haava, side katab haavalapi servad, sideme ots on fikseeritud.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Teeb lisasurve tekitamiseks klambriga tagasipöörde, surve on otse haavale. 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Annab kannatanule püsiva küliliasendi											
Arvestatud (A) / Mittearvestatud (MA)	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	

SBK test 5. Tegevus rivis paigal ja liikumisel 
1.	Eesmärk: õppur oskab täita rivikäsklusi.

2.	Tingimused: 
2.1.	test sooritatakse riviplatsil;
2.2.	õppurid ei kanna testi ajal lahingvarustust;
2.3.	testimiseks moodustatakse 10-20 õppurist koosnevad grupid;
2.4.	ühte gruppi testib korraga kaks VL;
2.5.	testi sooritamiseks on aega 10 minutit. 

3.	Hindamine: 
3.1.	hinnatakse mitteeristavalt.
3.2.	maksimaalne võimalik punktisumma on 15;
3.2.1.	Iga õige tegevus annab 1 punkti. Iga vale tegevus annab 0 punkti;
3.3.	„arvestatud“ (A) saamiseks peab testil saama vähemalt 10 punkti; 
3.4.	„mittearvestatud“ (MA) saamiseks on testil saadud vähem kui 10 punkti.

4.	Juhised hindamiseks:
4.1.	test sooritatakse kaitseväe rivimäärustikus sätestatud rivivõtete ja käskluste alusel;
4.2.	hindamisel kasutatakse „Test 5 „Tegevus rivis paigal ja liikumisel“ (hindamisleht)“;
4.3.	test viiakse läbi hindamislehel toodud käskluste 1-15 alusel kindlas järjekorras. 

SBK test 5. Tegevus rivis paigal ja liikumisel (hindamisleht)

Jrk nr	Õppuri ees- ja perenimi	Käsklused	Punkte kokku	A või MA	
		1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	11	12	13	14	15			
		„Vabalt!”	„Kohendu!“	„Kohendumine lõpetada!“	„Valvel“	„Parem (vasak) – pool!“	„Ümber – pöörd!“	„Vabalt!“	„Rivitult!“	„Paigale!“	„Valvel!“	„Taktsammu-marss!“	„Ümber – pöörd!“	„Seis!“	„Mütsid – peast!“	„Mütsid – pähe!“			
	Võimalik punktide arv	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	15	A = 10	
1.																				
2.																				
3.																				
4.																				
5.																				

SBK test 6. Liikumisviisid

1.	Eesmärk: õppur oskab rakendada erinevaid liikumisviise rakendamisest lahinguväljal. 

2.	Tingimused: 
2.1.	test sooritatakse maastikul;
2.2.	liikumisviiside rada on kindlalt piiritletud maa-ala, kus iga liikumisviisi jaoks on eraldi lõik;
2.3.	testi sooritamise ajal kannavad õppurid lahingvarustust;
2.4.	õppuritest moodustatakse kuni 12 -liikmelised grupid; 
2.5.	testi sooritamiseks on ühel grupil aega 10 min. 

3.	Hindamine: 
3.1.	hinnatakse mitteeristavalt.
3.2.	maksimaalne võimalik punktisumma on 7;
3.3.	iga õige tegevus annab 1 punkti. Iga vale tegevus annab 0 punkti;
3.4.	„arvestatud“ (A) saamiseks peab testil saama vähemalt 5 punkti; 
3.5.	„mittearvestatud“ (MA) saamiseks on testil saadud vähem kui 5 punkti või grupi sooritus kestab üle 10 min.

4.	Juhised hindamiseks:
4.1.	hindamisel kasutatakse „SBK test 6. Liikumisviisid (hindamisleht)“.

SBK test 6. Liikumisviisid (hindamisleht)

Jrk
nr	Õppuri ees- ja perenimi	Hiilimine 
(10 m)	Käpukil käimine
(10 m)	Roomamine	Söösthüpe
(3-5 sammu, 20 m)	Pöörded relvaga	Punkte kokku	A 
või
MA	
				kõrge 
(10 m)	madal (10 m)		pööramine
kohapeal	pööramine
liikumisel
(20 m)			
	Võimalik punktide arv	1	1	1	1	1	1	1	7	A = 5	
1.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
2.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
3.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
4.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
5.											

SBK test 7. Sihtmärgi osutamine 

1.	Eesmärk: õppur oskab osutada sihtmärke.

2.	Tingimused: 
2.1.	test sooritatakse maastikul; 
2.2.	test sooritatakse ühekaupa;
2.3.	sihtmärkidena kasutatakse kas abikoolitajaid või tõusvate sihtmärkide süsteemi;
2.4.	testi sooritamisel kannavad õppurid lahingvarustust;  
2.5.	testi sooritamisel ajalist piirangut ei ole. 

3.	Hindamine: 
3.1.	hinnatakse mitteeristavalt;
3.2.	„arvestatud“ (A) saamiseks peab õppur osutama vähemalt üht sihtmärki kasutades kahte vabalt valitud meetodit (osutamiseks on üks sihtmärk, kuid kasutab korrektselt tema poolt valitud kahte meetodit).

4.	Juhised hindamiseks:
4.1.	testimisel arvestatakse SBK vältel õpitud sihtmärgi osutamise meetoditega (otsene, orientiir, kellanumbrilaud, käemeetod);
4.2.	VL nimetab sihtmärgid ja meetodid kuidas õppurid sihtmärki osutavad.

SBK test 8. Seadusandlus
1.	Eesmärk: õppur teab kaitseväe õigusaktidest ja kitsamalt struktuuriüksuses kehtestatud korra mõisteid, norme, kohustusi ja õigusi.

2.	Tingimused: 
2.1.	test sooritatakse õppeklassis;
2.2.	õppurid ei kanna testi ajal lahingvarustust;
2.3.	testimiseks moodustatakse kuni rühmasuurused grupid; 
2.4.	ühte gruppi hindab korraga üks VL;
2.5.	vajalikud vahendid:
2.5.1.	igale õppurile väljaprinditud hindamisleht;
2.5.2.	igale õppurile kirjutusvahend;
2.6.	testi sooritamiseks on aega 30 minutit. 

3.	Hindamine: 
3.1.	hinnatakse mitteeristavalt;
3.2.	maksimaalne võimalik punktisumma on 11;
3.2.1.	iga õige vastus annab 1 punkti. Iga vale vastus annab 0 punkti;
3.3.	„arvestatud“ (A) saamiseks peab testil saama vähemalt 8 punkti; 
3.4.	„mittearvestatud“ (MA) saamiseks on testil saadud vähem kui 8 punkti.

4.	Juhised hindamiseks:
4.1.	hindamisel kasutatakse „SBK test 8. Seadusandlus (hindamisleht)“;
4.2.	testis on 4 vabaküsimust, kuhu VL saab lisada 4 valdkonnaspetsiifilist küsimust.

SBK test 8. Seadusandlus (hindamisleht)

õppuri ees- ja perenimi

Jrk nr	Küsimus	Vastus
(täidab õppur)	Punktid
(täidab VL)	
1.	Selgita oma sõnadega, mis on käsk? (1 p) 		 	
2.	Millised on ettenähtud karistused käsu mittetäitmisel ? (1 p)			
3.	Kuidas peab käsu saaja käituma, kui ta ei saanud käsust aru? (1 p) 	 	 	
4.	Millised on KV põhiväärtused? Selgita lühidalt iga põhiväärtuse tähendust enda jaoks (1 p)
a)	vaprus, isamaa-armastus, asjatundlikkus, õiglus, sooneutraalsus, sallivus?
b)	koostöövalmidus, ustavus, avatus, asjatundlikkus, vaprus, ausus?
c)	koostöövalmidus, vaprus, ustavus, konkurentsivõimeline palk, sallivus, NATO?			
5.	Kelle poole on õigus alati pöörduda ilma vahetu ülema loata? (1 p)			
6.	Nimeta kujutatud auastmed:
     			
7.	Milline karistus järgneb, kui: 
a)	rikud relva?
b)	eirad laskemoona ja relva käitlemise korda (nt laskemoona kaasa võtmine või kaotamine)? (1 p)			
8.	VL määratud küsimus (1 p)			
9.	VL määratud küsimus (1 p)			
10.	VL määratud küsimus (1 p)			
11.	VL määratud küsimus (1 p)			

SBK test 9. Käsigranaadi heitmine
1.	Eesmärk: õppur oskab heita käsigranaati (edaspidi granaat) lamades põlvelt asendisse võtmisel, põlvelt ja püstasendist. 

2.	Tingimused: 
2.1.	test sooritatakse maastikul granaadiheiteks ettenähtud harjutusheitealal;
2.2.	õppurid kannavad testi ajal lahingvarustust;
2.3.	granaadi heitmiseks peab ette valmistama kindlalt piiritletud maa-ala (vt joonis 2), kus käsitletakse sihtmärgi mõjutamist granaadiga;
2.4.	granaat heidetakse varje tagant või kaevikust pooljaosihtmärgi pihta;
2.5.	heidetud granaat peab tabama sihtmärki viie meetri raadiuses (vt joonis 2); 
2.6.	testimiseks moodustatakse kuni 10-liikmelised grupid ühe heitekoha kohta:
2.6.1.	ühte õppurit ja gruppi hindab korraga üks VL;
2.6.2.	granaati heidab korraga üks õppur. 

3.	Hindamine:
3.1.	„arvestatud“ (A) saamiseks lõhkeb heidetud granaat sihtmärkidest A-D viie meetri raadiuses; „mittearvestatud“ (MA) saamiseks lõhkeb granaat sihtmärkidest A-D kaugemal kui viis meetrit.

4.	Juhised hindamiseks:
4.1.	hindamisel kasutatakse „Test 9. Käsigranaadi heitmine (hindamisleht)“;
4.2.	VL määrab sihtmärgi(d) (vt joonis 2), mida heitja peab granaadiga mõjutama ja  annab tagasisidet peale igat heidet.
4.3.	igast heiteasendist heidetakse üks käsigranaat.
4.4.	tegevus granaadi heitmise läbiviimisel: 
4.4.1.	õppur saanud kätte granaadid, liigub heitekohta (vt joonis 2); 
4.4.2.	„Heitekohta – marss“ – õppur liigub heitekohta; 
4.4.3.	„Lamades (põlvelt, püsti) granaat – lahingusse“ – õppur sooritab igast heiteasendist ühe heite sihtmärkide alasse.

Joonis 2. Granaadi heitmine

Test 9. Käsigranaadi heitmine (hindamisleht)

Jrk nr	Õppuri ees- ja perenimi	Lamades asendist põlvelt asendisse üleminekul heitmine	Põlvelt asendist heitmine	Püsti asendist heitmine	A/MA	Märkused	
		Sooritus 1	Sooritus 2	Sooritus 3			
1.							
2.							
3.							
4.							
5.							

Lisa 2. Kontrollharjutuste eksamid
Põhimõisted:
1.	Eksamipunkt: ühe konkreetse eksami kontrollimiseks loodud piirkond maastikul. Eksamipunkt loob tingimused ühe ettenähtud eksami nõuetekohaseks hindamiseks. Eksamipunkt on reeglina mõeldud korraga kasutamiseks rühma suurusele üksusele. Eksamipunktis võib korraga olla avatud mitu rada, soovituslikult peaks eksamipunktis avatud radade arv olema selline, et ühe raja kohta ei ole rohkem kui 12 eksamineeritavat (vt joonis 3). 

Joonis 3. Eksamipunkti ülesehitus

2.	Eksamijaam: kahest või enamast eksamipunktist koosnev sihtüksus, mis võimaldab aja- ja ressursisäästlikult kontrollida suurt hulka isikkoosseisu. Eksamijaam on mõeldud korraga kuni kompanii suuruse üksuse kontrollimiseks. Eksamijaamad on mõistlik moodustada, kui korraga on struktuuriüksuses vajalik kontrollida mitme kompanii suurust üksust ja eksamite läbiviimise toetuseks on olemas isikkoosseis. Eksamijaamadega saavutatakse ajaline kokkuhoid täiendava isikkoosseisu olemasolul (vt joonis 4). 

Joonis 4. Näide eksamijaamast, millel on kolme eksamipunkti

SBK eksam 1. Liikumine lahinguväljal
1.	Eesmärk: Õppur liigub hoonestamata alal üksi või meeskonna koosseisus vastase (VA) positsioonist surmava lasu või granaadiheite kaugusele ja hävitab vastase.
 
2.	Käsitletavad kursuse alateemad:
2.1.	ülesandeks valmistumine;
2.2.	õppuri liikumisviisid relvaga;
2.3.	kohapeal pööramine automaatrelvaga;
2.4.	liikumisel pööramine automaatrelvaga;
2.5.	liikumistee valik;
2.6.	tulepositsiooni valik;
2.7.	liikumine vastastikusel toetusel (tuli ja liikumine);
2.8.	tegevus lahkrivis (individuaalne);
2.9.	käemärgid;
2.10.	sihtmärgi osutamine;
2.11.	tulejuhtimiskäskluste täitmine;
2.12.	käsigranaadi ohutu käsitsemine (otsustab VL);
2.13.	käsigranaadi põhiheiteasendid (otsustab VL);
2.14.	õppuri riide-erivarustuskomplekti pakkimine ja kasutamine;
2.15.	relvakonflikti õiguse täitmine;
2.16.	jõukasutuse reeglite täitmine;
2.17.	raadioside pidamine;
2.18.	individuaalne maskeerimine;
2.19.	lähivõitlus relvaga.

3.	Teiste kursustega kaasnevad alateemad (automaadi relva ja laskeõpe):
3.1.	automaatrelva ohutu käsitlemine;
3.2.	põhilaskeasendid;
3.3.	salve laadimine ja vahetamine;
3.4.	automaatrelva laadimine;
3.5.	tõrgete eemaldamine.

4.	Tingimused:
4.1.	Eksami läbiviimiseks on ette valmistatud lahinguvälja imiteeriv lahingurada (vt joonis 5). Nõuded lahingurajale:
4.1.1.	lahingurada peab olema maastikul valitud selliselt, et punktis 4.6 kirjeldatud tegevusi saaks reaalses lahingupildis läbi viia (nt poolkinnine maastik);
4.1.2.	lahingurada peab olema ette valmistatud selliselt, et korraga saab rajale minna üks lahingupaar;
4.1.3.	lahingurada on märgistatud vastavalt lahingutegevuse nõuetele (nt valge paber omade poolsel küljel puude-põõsaste alumistel okstel);
4.1.4.	raja pikkus ei tohi ületada 200 m;
4.1.5.	alguspunkt peab asuma looduslikult sobival varjealal (vt joonis 5);
4.1.6.	vastase positsiooni mõjutatakse granaadiheitega selleks eelnevalt ettevalmistatud kaevepositsioonilt.
4.2.	õppurid kannavad eksami ajal lahinguvarustust;
4.3.	eksami läbiviimiseks moodustatakse enne lahinguraja tutvustamist lahingpaarid (kaks õppurit) ning määratakse lahingpaari vanem;
4.4.	korraga läbib lahingurada üks lahingpaar;
4.5.	ühte lahingupaari hindab üks VL;
4.6.	tegevused enne lahingurajale minemist:
4.6.1.	õppuritele kuvatakse lahingupilt, et nende lahingupaar peab minema julgestusposti kontrollima, kuna üksusel puudub side julgestuspostiga (välitelefon, raadiojaam);
4.6.2.	ootealal peab õppuritele seletama, mida täpselt neilt nõutakse;
4.6.3.	ootealal peab olema meeldetuletus õppuritele tegevuste kohta, mida nad peavad lahingurajal sooritama (sildid);
4.6.4.	ootealas peaks olema õppuritel võimalus iseseisvalt vajaminevaid oskuseid meelde tuletada;
4.6.5.	vajadusel jagada õppuritele ootealal laskemoon (kui pole varem tehtud);
4.6.6.	Ühele õppurile on ette nähtud vähemalt üks salv paukpadruneid soorituse kohta;
4.6.6.1.	Kui harjutus sisaldab ka granaadiheidet, siis 1 käsigranaat lahingpaarile.
4.6.7.	VA imiteerimiseks kasutada tõusvat või statsionaarset sihtmärki;
4.6.8.	kontakti imiteerimiseks sihtmärkidega peab VL kasutama oma relva tuletegevuse alguse imiteerimiseks;
4.7.	lahinguraja läbimine üldjuhul sisaldab alljärgnevaid tegevusi:
4.7.1.	automaatrelva laadimine;
4.7.2.	liikumistee valik;
4.7.3.	liikumisviisid automaatrelvaga;
4.7.4.	käemärgid;
4.7.5.	tulepositsiooni valik;
4.7.6.	põhilaskeasendid;
4.7.7.	automaatrelva ohutu käsitlemine;
4.7.8.	sihtmärgi osutamine;
4.7.9.	tulejuhtimisekäskluste täitmine;
4.7.10.	tuletegevus positsioonilt;
4.7.11.	liikumine otsetule mõjus (lähenemine va positsioonile);
4.7.12.	käsigranaadi ohutu käsitsemine;
4.7.13.	põhi heiteasendid.
4.8.	lahingpaaril on lahinguraja läbimiseks aega maksimaalselt 10 min. Ajanõude ületamisel suunab katkestab VL lahingpaari tegevuse ja suunab nad tagasi ootealasse. Pärast instruktaaži läbib lahingupaar raja uuesti.

5.	Hindamine:
5.1.	hinnatakse mitteeristavalt.
5.2.	maksimaalne võimalik punktisumma on 14;
5.2.1.	iga õige tegevus annab 1 punkti. Vale tegevus annab 0 punkti;
5.3.	„arvestatud“ (A) saamiseks peab testil saama vähemalt 9 punkti.

6.	Juhised hindamiseks:
6.1.	hindamisel kasutatakse SBK eksam 1 hindamislehte. 
6.2.	VL hindab õppuri tegutsemist lahingupaari koosseisus.
6.3.	tegevus lahinguraja läbimisel (vt joonis 5):
6.3.1.	VL annab käsu ülesande täitmiseks (ülesande algus);
6.3.2.	lahingupaar laeb enne varjealalt liikuma hakkamist relvad;
6.3.3.	lahingupaar valib ohutuima liikumistee;
6.3.4.	omavaheliseks suhtlemiseks kasutab lahingpaar ainult käemärke;
6.3.5.	kontakti korral VA-ga valib lahingupaar looduslikult sobivaima tulepositsiooni;
6.3.6.	vastavalt varjele kasutab lahingupaar eelnevalt õpitud laskeasendeid;
6.3.7.	lahingupaar osutab sihtmärgile;
6.3.8.	õppur täidab tulejuhtimiskäsku ja alustab tuletegevusega positsioonilt;
6.3.9.	kui sihtmärk on maha surutud alustab lahingupaar liikumist VA suunas (tuli ja liikumine põhimõttel);
6.3.10.	jõudes kontaktjooneni hävitab lahingupaar VA VL-i poolt määratud viisil (nt käsigranaadiga, tulistades vmt);
6.3.11.	peale rünnakut liigub lahingupaar tuli ja liikumine põhimõttel VA positsioonist läbi (hävitab vastase);
6.3.12.	peale VA hävitamist liigub lahingupaar julgestuspostile ja valib seal sobiva tulepositsiooni;
6.3.13.	lahingupaar teeb julgestuspostilt VL poolt eelnevalt sinna jäetud raadiojaamaga sidekontrolli (ülesande lõpp).

Joonis 5. Lahinguraja näide

SBK eksam 1 hindamisleht. Lahinguväljal liikumine 

Jrk nr
	Õppuri ees- ja perenimi	Automaatrelva laadimine	Automaatrelva ohutu käsitlemine
	Liikumistee valik	Sõduri liikumisviisid relvaga	Käemärgid	Tulepositsiooni valik	Põhilaskeasendid	Sihtmärgi osutamine	Tulejuhtimiskäskluste täitmine
	Tuletegevus positsioonilt	Liikumine otsetule mõjus	Granaadi ohutu käsitsemine	Põhiviskeasendid	Sidekontroll	Punkte kokku	A või MA	
	Võimalik punktide arv	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	14	A = 9	
1.																		
2.																		
3.																		
4.																		
5.																		

SBK eksam 2. Kaitsepositsioon

1.	Eesmärk: õppur loob tingimused määratud maa-ala valvamiseks

2.	Käsitletavad kursuse alateemad:
2.1.	ülesandeks valmistumine;
2.2.	tulepositsiooni valik;
2.3.	õppuri riide-erivarustuskomplektide pakkimine ja kasutamine;
2.4.	topograafliste tingmärkide joonistamine;
2.5.	tingmärkide joonistamine;
2.6.	tulekaardi kasutamine;
2.7.	kaeviku rajamine;
2.8.	individuaalne maskeerimine.

3.	Teiste kursustega kaasnevad alateemad (automaadi relva ja laskeõpe):
3.1.	automaatrelva ohutu käsitlemine;
3.2.	põhilaskeasendid.

4.	Tingimused:
4.1.	eksam koosneb kahest osast:
4.1.1.	Lamades või põlvelt kaevik rajamine:
4.1.1.1.	VL määrab kaeviku tüübi (lamades või põlvelt);
4.1.1.2.	hindamispõhimõtted määratud kaevikutüübist ei sõltu;
4.1.2.	Tulekaardi koostamine.
4.2.	eksam sooritatakse maastikul selleks sobivas kohas;
4.3.	ühe VL kohta on testitava isikkooseisu suuruseks kuni 10 õppurit;
4.4.	testitavad kannavad eksami sooritamise ajal lahingvarustust;
4.5.	tulekaardi koostamiseks jagab VL kõigile ühes (soovitatavalt A4) mõõdus valged paberilehed;
4.6.	VL näitab maastikul eksami sooritamiseks vajamineva positsiooni ja annab ülesande;
4.7.	kokku on eksami sooritamiseks õppuril aega kokku kuni 60 minutit (kaeviku kaevamiseks 50 min ja tulekaardi koostamiseks 10 min).
4.7.1.	ajalise piirangu määramisel peab VL arvestama pinnasega, kuhu kaevik tuleb rajada;
4.7.2.	eksami VL peab ajalisi normatiive korrigeerima vajadusel selliselt, et püsitatud ülesanne on täidetav.

5.	Hindamine:
5.1.	hinnatakse mitteeristavalt;
5.2.	maksimaalne võimalik punktisumma on 17. Iga õige tegevus vastavalt hinnatavale tegevusele annab 1 või 3 punkti (vt SBK eksam 2 hindamisleht);
5.2.1.	iga osaliselt õige tegevus vastavalt hinnatavale tegevusele annab 0,5 punkti. Iga vale tegevus või tegevuse tegemata jätmine vastavalt hinnatavale tegevusele annab 0 punkti;
5.3.	„arvestatud“ (A) saamiseks peab testil sama vähemalt 11 punkti;
5.4.	„mittearvestatud“ (MA) saamiseks on testil saadud vähem kui 11 punkti või pole õppur suutnud kaevata varjet pakkuvat kaevikut. 

6.	Juhised hindamiseks:
6.1.	hindamisel kasutatakse SBK eksam 2 hindamislehte;
6.2.	VL näitab õppurile kätte positsiooni ja määrab laskesektori ning ütleb, millised KVT varustuselemendid on lubatud seljast eemaldada;
6.3.	õppur võtab seljast üleliigse varustuse ning jääb ootama VL märguannet alustamiseks;
6.4.	pärast alustamise märguannet kaevavad õppurid kuni 50 min jooksul VL korraldusele kas lamades või põlvelt kaeviku vastavalt nõuetele/õpitule;
6.5.	kui kaevik on valmis siis annab õppur märku VL-le „rms Kask – kaevik valmis!“;
6.6.	VL fikseerib aja, õppur paneb selga lahinguvarustuse ja jääb kaeviku taha ootama edasisi korraldusi. Kaevikut enam kohendada ei tohi;
6.7.	kui üksus on lõpetanud kaeviku kaevamise või kui ettenähtud aeg on täis, liiguvad õppurid VL korraldusel kaevikusse ja võtavad seal lamades/põlvelt laskeasendi, mille põhjal kontrollib VL kaeviku omadusi vastavalt eksam 2 hindamislehele;
6.8.	pärast kaevikute hindamist nimetab VL tulekaardi koostamiseks vajalikud andmed sh positsiooni, laskesektori piirid, põhjasuuna, vastase tuleku suuna, orientiiri ja tulealustusjoone (Vt joonis 6). (Hindamisel võrdsema keskkonna loomiseks või taktikaliselt sobimatu ala korral võib VL jagada hinnatavatele panoraampildi tulekaardi koostamiseks);
6.9.	VL märguande peale joonistavad õppurid enda positsiooni tulekaardi 10 minuti jooksul;
6.10.	kui ülesanne on täidetud, annab õppur sellest märku „rms Kask – valmis!“;
6.11.	VL korjab tulekaardid kokku ja annab õppuritele korralduse kaevikud kinni ajada;
6.12.	Samaaegselt kaevikute kinni ajamisega toimub tulekaartide kontroll.

Joonis 6. Tulekaardi näidis

SBK eksam 2 hindamisleht. Kaitsepositsioon

Jrk
nr	Õppuri ees- ja perenimi	Kaevik	Tulekaart
(vt joonis 6)	Punkte kokku	A või MA	
		Lahinguvarustus asub kaevamise ajal käeulatuses	Kohandamisoskus	Aeg	Kaitseomadused (vallid)	Laskesektor				
			Pikkus	Laius	Sügavus*
(keha jääb kaeviku 
kaevatud osa varju)	Jõudis ajalisse normatiivi	Kõrgus	Laius	Tihedus	Vastavalt nõuetele (kõrgus, laius)	Õigesti orienteeritud	Laskesektori piirajad	Relvatugi	Tulekaardile on kantud määratud elemendid (kokku 6)	Elemendid on kujutatud tingmärkidega või korrektsete sümbolitega	Tulekaardile kantud info on tõene			
	Võimalik punktide arv	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	3	1	1	17	A =11	
1.																			
2.																			
3.																			
4.																			
5.																			
* välistav tegevus, mille tulemusel on eksam automaatselt mittearvestatud (MA)

SBK eksam 3. Kaitseväelaslik käitumine
1.	Eesmärk: õppur on omandanud kaitseväelasele olulised hoiakud ja kaitseväelasliku käitumise reeglid sise- ja välitingimustes. 

2.	Käsitletavad kursuse alateemad:
2.1.	ülesandeks valmistumine;
2.2.	liikumisviisid relvata;
2.3.	tegevus koondrivis (individuaalne);
2.4.	helisignaalid;
2.5.	käemärgid;
2.6.	KV distsipliini järgimine (KV teenistusseadus);
2.7.	KV sisemäärustiku täitmine;
2.8.	KV viisakusreeglite järgimine;
2.9.	vormi kandmise eeskirja täitmine;
2.10.	struktuuriüksuse sisekorra täitmine;
2.11.	KV ajaloo ja väärtuste hoidmine.

3.	Tingimused:
3.1.	õppurid ei kanna testi ajal lahingvarustust.
3.2.	eksam koosneb kahest osast:
3.3.1.	kaitseväelaslik käitumine siseruumides;
3.3.2.	esitlemine ning rivivõtted paigal ja liikumisel riviplatsil.
3.3.	eksamit sooritab korraga kuni 20 õppurit siseruumides ja 20 välitingimustes;
3.4.	eksamit viivad korraga läbi 4 VL (2 hindavad õppureid sise- ja 2 välitingimustes).
3.5.	sisetingimustes on eksami sooritamiseks ühel õppuril aega 2 min.

4.	Hindamiskord:
4.1.	Hinnatakse mitteeristavalt.
4.2.	Maksimaalne võimalik punktisumma on:
4.2.1.	kaitseväelaslik käitumine siseruumides 16 punkti.
4.2.1.1.	Iga õige tegevus või nõude täitmine annab 1 punkti. Iga vale tegevus või nõude täitmine annab 0 punkti;
4.2.2.	esitlemine ning rivivõtted paigal ja liikumisel riviplatsil 18 punkti.
4.2.2.1.	Iga õige tegevus või nõude täitmine annab 1 punkti. Iga vale tegevus või nõude täitmine annab 0 punkti;
4.3.	„Arvestatud“ (A) saamiseks peab testil saama vähemalt:
4.3.1.	kaitseväelaslik käitumine siseruumides vähemalt 12 punkti;
4.3.2.	esitlemine ning rivivõtted paigal ja liikumised riviplatsil 12 punkti.

5.	Juhised hindamiseks:
5.1.	Hindamisel kasutatakse SBK eksam 3 hindamislehti A ja B.
5.2.	hindamine koosneb kahest osast:
5.2.1.	kaitseväelaslik käitumine siseruumides:
5.2.1.1.	reageerimine käsklustele ja korraldusele;
5.2.1.2.	esitlemine ja pöördumine;
5.2.1.3.	välimus ja korrektsus;
5.2.1.4.	kantav sümboolika ja selle tundmine;
5.2.1.5.	esitluse selgus ja arusaadavus;
5.2.1.6.	riviline hoiak ja pöörded;
5.2.2.	esitlemine ning rivivõtted paigal ja liikumise riviplatsil.

SBK eksam 3 hindamisleht A. Kaitseväelaslik käitumine siseruumides

Jrk nr	Õppuri ees- ja perenimi	Reageerimine käsklustele ja korraldustele	Esitlemine ja pöördumine	Välimus ja vormiriietus	Vormil kantav sümboolika ja selle tundmine	Esitluse selgus ja arusaadavus	Riviline hoiak ja pöörded	Punkte kokku	A või MA	
		„Reamees Kask!“	„Minu juurde“	Ettekanne
(näiteks „Härra veebel!
Reamees Kask!“	Esitlemise julgus	Esitlemisel (suhtlemisel) silmside	Sõjaväeline hoiak	Isiklik hügieen	Vormiriietuse korrektsus	Kehahoiak	Mida tähendab embleem paremal (vasakul) käisel.	Mida tähendavad embleemil kujutatud sümbolid.	Mida tähendab embleem vasakul (paremal) käisel.		„Valvel!“	Vabalt!“	„Võite minna“			
	Võimalik punktide arv	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	16	A = 12	
1.																				
2.																				
3.																				
4.																				
5.																				

 SBK eksam 3 hindamisleht B. Rivivõtted välitingimustes

Jrk nr	Õppuri ees- ja perenimi	Käsklused	Punkte kokku	A või MA	
		„Reamees Kask!“	„Minu juurde – marss!“	Ettekanne 
(näiteks „Härra vanemveebel! Reamees Kask!)	„Vabalt !”	„Kohendu!“ 
„Kohendumine lõpetada!“	„Valvel“	„Parem – pool!“ 
(Vasak pool, ümber-pöörd)	„Vabalt!“ 
„Rivitult!“	„Paigale!“ „Valvel!“	„Taktsammu-marss!“	„Valvelsammu – marss!“ „Taktsammu-marss!“	„Parem – pool! 
(vasak, ümber – pöörd)“	„Paigal – marss!“	„Otse – marss!“	„Paremale 
(vasakule, keskele) – vaat!“	„Otse – vaat!“	„Seis!“	„Oma kohale taktsammu – marss!“			
	Võimalik punktide arv	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	1	18	A = 12	
1.																						
2.																						
3.																						
4.																						
5.																						

SBK eksam 4. Esmaabi lahingväljal
1.	Eesmärk: Õppur oskab anda elupäästvat esmaabi taktikalises olukorras.

2.	Käsitletavad kursuse alateemad:
2.1.	ülesandeks valmistumine;
2.2.	õppuri liikumisviisid relvaga;
2.3.	liikumistee valik;
2.4.	õppuri riide-erivarustuse komplektide pakkimine ja kasutamine;
2.5.	individuaalse esmaabikomplekti kasutamine;
2.6.	sündmuskoha ohutuse tagamine;
2.7.	hingamisteede avamine;
2.8.	esmaabi andmine verejooksude korral;
2.9.	kannatanu transportimine üksinda ja abilisega;
2.10.	taktikaline kannatanu individuaalne käsitlemine.

3.	Teiste kursustega kaasnevad alateemad (automaadi relva ja laskeõpe):
3.1.	tulepositsiooni valik;
3.2.	automaatrelva ohutu käsitlemine.

4.	Tingimused:
4.1.	õppurid kannavad eksami ajal lahinguvarustust.
4.2.	hindamiskeskkond peab sisaldama selget ja arusaadavat varjeala ning positsiooni lahinguväljal (vt joonis 7);
4.3.	vastase ohtlik suund ja vastase aktiivsus peab selgelt arusaadav olema (vastase tegevust imiteeritakse imitatsioonivahenditega);
4.4.	eksami jaoks vajaliku MK1 tagab VL;
4.5.	ühe õppur eksamiks vajalikud materjalid on 1 žgutt ja 1 rõhkside, 1 välimeditsiini kaart (TCCC MIST kaart);
4.6.	õppuril on eksami sooritamiseks aega 10 min.

5.	Hindamine:
6.1.	hinnatakse mitteeristavalt;
6.2.	„arvestatud“ saamiseks annab õppur määratud ajaraamis oma pädevuse piires kannatanule elupäästvat esmaabi lahinguväljal ja varjes vastavalt esmase ülevaatusele algoritmile ning ei tee eluohtlikke vigu (märgitud boldis);
6.3.	„mittearvestatud“ saamiseks teeb õppur vea hindamiselehel boldis märgitud tegevusel: õppur seab ennast ohtu, teeb kannatanule esmaabi andes eluohtliku vea või ei teosta kannatanu esmast ülevaatust õiges järjekorras.

6.	Juhised hindamiseks:
6.1.	hindamisel kasutatakse SBK eksam 4 hindamislehte;
6.2.	hindamise läbiviimiseks soovituslikud hindamiskeskkonnad on näidatud joonisel 7;
6.3.	instruktaažiks VL-le ja kannatanule - kannatanu lamab maas, tal on kuulihaav paremas reies koos massiivse verejooksuga. Kannatanu hingab kiirendatult, pulss on randmel olemas, ta on teadvusel ja karjub valust. Paanika ja segaduse tõttu ei suuda ta endale ise žgutti paigaldada ega varjesse liikuda;
6.4.	kuvatav olukord eksami sooritajale – toimus kontakt vastasega, kõlasid mitmed lasud, üks võitleja sai pihta ja lamab maas. Eemalt on näha suur verejooks parema reie piirkonnas;
6.5.	hindamisel keskendutakse elementidele, mida õppur teostab maastikul piiratud ajatingimustes kuni esmase ülevaatuse käigus tuvastatud vigastusele adekvaatse esmaabi osutamiseni. 

Joonis 7. Esmaabi lahingväljal, eksami ühesehituse näited

SBK eksam 4 hindamisleht. Esmaabi lahingväljal
Õppuri ees- ja perenimi

Teema	1. 	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	9.	10.	
ABI TULE ALL											
Üritab kannatanuga kontakti saada	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Veendub enese ohutuses kannatanuni liikumisel	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Transpordib kannatanu varjesse	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
ABI VARJES – TAKTIKALISE ESMAABI FAAS											
Tagab ohutuse: Eemaldab kannatanult relva ja raadiosaatja	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
c- Kasutab verejooksu peatamiseks kannatanu žgutti	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Kontrollib, et žguti alla ei jääks midagi liigset, nt. märkmik taskus vms	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Asetab žguti õigesse kohta, teeb korrektse eelpingutuse, kasutab pannalt õigesti ning žgutt on pingutatud tugevalt	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Märgib žguti kellaaja T: 24 h süsteemis											
Otsib teiseseid verejookse (blood&swipe)											
A- hingamisteede kontroll- suhtleb kannatanuga, kontrollib suuõõnt.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
B – Hingamise ja rindkere kontroll: Mõõdab hingamis-sageduse minutis ühe või kahe käega 15 s jooksul. 
Otsib vigastusi rindkerelt: pealt, küljed, kaenlaalused, selg	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
C – Vereringe kontroll: Mõõdab pulsi sageduse minutis randmelt 15 sekundi jooksul	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
D – Teadvuse kontroll: Määrab AVPU. Hindab pupillide suurust ja võrdust.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
E – Keskkond ja kõik muu: Katab kannatanu soojalt võimaluste piires. 
Seob haava kinni nii, et side ei liigu paigast ja haavalapi servad on kaetud. 
Evakuatsiooni oodates keerab kannatanu püsivasse külili asendisse.
MIST raportist M ja I edastamine.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Teostas kannatanu ülevaatuse vastavalt algoritmile õiges järjekorras (cABCDE)											
Arvestatud (A) / Mitte arvestatud (MA)	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	

SBK eksam 5. Rännak
1.	Eesmärk: Õppur on võimeline looma iseseisvalt tingimused lahinguvalmiduse saavutamiseks, selle alahoidmiseks ülesande täitmise ajal ning ülesande järgselt.

2.	Käsitletavad kursuse alateemad: 
2.1.	vahemaa määramine sammupaaridega;
2.2.	asukoha määramine kaardi ja maastiku võrdluse abil;
2.3.	sihtpunkti orienteerumine kaardi ja kompassiga;
2.4.	ülesandeks valmistumine;
2.5.	sõduri liikumisviisid relvaga;
2.6.	liikumistee valik;
2.7.	tegevus koondrivis (individuaalne);
2.8.	tegevus lahkrivis (individuaalne);
2.9.	helisignaalid;
2.10.	käemärgid;
2.11.	individuaalne ettevalmistus rännakuks;
2.12.	puhkepaiga rajamine telkmantlit kasutades;
2.13.	priimuse ja piirituspõleti kasutamine;
2.14.	söögi valmistamine välitingimustes.

3.	Teiste kursustega kaasnevad alateemad (automaadi relva- ja laskeõpe):
3.1.	automaatrelva ohutu käsitlemine;
3.2.	salve laadimine ja vahetamine;
3.3.	automaatrelva hooldamine;
3.4.	automaatrelva töökorrasoleku kontroll.

4.	Tingimused:
4.1.	Eksam sooritatakse välitingimustes.
4.2.	Rännaku varustuse määrab VL;
4.3.	Eksami läbiviimise keskkond kujundatakse vastavalt VL juhtistele.
VL poolt määratakse ala, kus toimub isikkoosseisu individuaalne maskeerimine.
4.4.	Vähemalt 10 km läbitakse täielikus rännakuvarustuses (varustuse kaal ~30 kg).
4.5.	Vähemalt 15 km läbitakse lahinguvarustuses (varustuse kaal ~15 kg).
4.6.	Tempo normatiivid vahemaade läbimiseks on määranud VL arvestades keskkonna tingimusi ja kasutatavat liikumismarsruuti.
4.7.	Struktuurüksuse ülema juhistele vastavalt võib läbimiseks planeeritud distantsi muuta pikemaks, kuid see ei tohi muuta hindamispõhimõtteid. 

5.	Hindamine:
5.1.	Hinnatakse mitteeristavalt.
5.2.	Maksimaalne võimalik punktisumma on 19. Iga õige tegevus vastavalt hinnatavale tegevusele annab kas 1 või 4 punkti (vt SBK eksam 5 hindamisleht). Iga vale tegevus või ajaline sooritus vastavalt hinnatavale tegevusele annab 0 punkti.
5.3.	„Arvestatud“ (a) saamiseks peab testil saama vähemalt 14 punkti. 

6.	Juhised hindamiseks:
6.1.	Hindamisel kasutatakse Eksam 5 hindamislehte. 
6.2.	Hindamisel arvestatakse teemade läbimisel:
6.2.1.	ülesandeks valmistumine – õppuri ettevalmistused rännakuks vastab standardile, kontrollitakse varustuse valmidust, relvastust, ülesandest arusaamist (3 punkti);
6.2.2.	individuaalne maskeerimine – maskeering vastab keskkonnale ja rännakut korraldava ülema määratud standardile (3 punkti);
6.2.3.	lahinguvalmiduse alalhoidmine – telkmantli püstitamine, sobivaima riietuse valik (riietuse vahetamine, piirituspõleti kasutamine ja söögi valmistamine (3 punkti);
6.2.4.	rännaku tempo hoidmine rännakuvarustuses – õppur läbib määratud vahemaa rännakul, kannab rännakuvarustust nõuetekohaselt (4 punkti);
6.2.5.	rännaku tempo hoidmine lahinguvarustuses – õppur läbib määratud vahemaa rännakul lahinguvarustuses, kannab lahinguvarustust nõuetekohaselt (4 punkti);
6.2.6.	ülesande järgne hooldus – õppur hooldab rännaku järgselt oma relvastuse ja varustuse, taastab lahinguvalmiduse (2 punkt).

SBK eksam 5 hindamisleht
Jrk nr	Ees- ja perenimi	Ülesandeks valmistumine	Individuaalne maskeerimine	Lahinguvalmiduse alalhoidmine	Rännak	Lahinguvalmiduse taastamine	Punkte kokku	A või MA	
		Varustus	Relvastus	Ülesandest arusaamine	Nägu ja käed	Kiiver	Lahinguvarustus	Telkmantli püstitamine (vabalt valitud meetodil)	Riiete vahetamine 
(sobivaim riietus vastavalt keskkonnale)	Priimuse ohutu ja nõuetekohane kasutamine	10 km rännakvarustuses*	15 km lahinguvarustuses	Relv hooldatud	Varustus hooldatud (hooldatud, kontrollitud, probleemid ettekantud)			
	Võimalik punktide arv	1	1	1	1	1	1	1	1	1	4	4	1	1	19	 A = 14	
1.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
2.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
3.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
4.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
5. 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
* Välistav tegevus. Välistavat tegevusel on meditsiinilistel põhjustel lubatud õppuri koormust vähenda vältimaks koormusest tulenevaid kahjustusi. Erisused otsustab VL koostöös meditsiiniteenistusega.

LISA 3. SBK tunnijaotusplaani näidis 
JUHISED:	
1.	Tunnijaotusplaani näidise puhul järgida võimalikult täpselt 1.-2. nädala planeerimisel. 
2.	3.-8. nädala planeerimisel järgida üldist põhimõtet, võttes arvesse kohalike võimaluste ja tingimustega (õppetaristu kasutusgraafikud, struktuuriüksuse üritused jms) ning väljundite saavutamisega.
3.	Tabelis ei kajastu väljaõppe varuaeg (40 h), automaatrelva ja laskeõpe [sh automaatrelvatest 1 ja laskeoskustestid 2 ja 3 (65 tundi)] ning üksikvõitleja kehalise ettevalmistuse kursus (3 tundi nädalas).

Kursuse nädal	1	2	3	4	5	6	7	8	Tegelikult tunde kokku	Märkused	

Põhiline läbiviimise koht/piirkond

Õppeained / teemad
	Linnak	Linnak	Linnak, lähiala	Linnak, harjutusväli	Linnak, lähiala	Harjutusväli	Linnak, lähiala	Linnak, harjutusväli			
1. Taktikaline manööver	3	4	3	5	8	15	14	4	56	 	
Ülesandeks valmistumine		1	1						2	 	
Seisangud relvata	1								1	 	
Liikumisviisid relvata	1	1							2	 	
Liikumine koondrivis	1	1	2						4	 	
SBK test 5. Tegevus rivis paigal ja liikumisel					1				1	 	
Liikumisviisid relvaga. Pöörded automaatrelvaga				1	1	2			4	 	
Liikumistee valik					2	2			4	 	
Tulepositsiooni valik						2			2	 	
Liikumine piiratud valgustingimustes						2			2	Väljaspool tööpäeva aega	
SBK test 6. Liikumisviisid 							1		1	 	
Käemärgid, helisignaalid 					1				1	 	
Sihtmärgi osutamine 						2	1		3	 	
Tulejuhtimiskäskluste täitmine 						1	1		2	 	
SBK test 7. Sihtmärgi osutamine							1		1	 	
Liikumine lahkrivis 				2		2			4	 	
Liikumine vastastikusel toetusel, tuli ja liikumine.						2	4		6	 	
Manööver hoonestatud alal. Aknad, avaused, nurgad							2	2	4	 	
Lähivõitlus relvaga 					2			2	4	 	
Vahemaa määramine sammupaaridega 				1					1	 	
Kompassi kasutamine		1							1	 	
Sihtpunkti orienteerumine kompassiga 							2		2	 	
Asukoha määramine kaardi ja maastiku võrdluse abil				1					1	 	
Kaardi suunamine ehk orienteerimine kompassi abi					1				1	 	
Sihtpunkti orienteerumine kaardi ja kompassiga							2		2	 	
2. Taktikaline rännak			3	2	2	2			9	 	
Ettevalmistused rännakuks			1						1	 	
Rännak lahinguvarustuses (5 km)			2						2	 	
Rännak lahinguvarustuses (10 km)				2					2	 	
Rännak täielikus rännakuvarustuses (5 km)					2				2	 	
Rännak täielikus rännakuvarustuses (10 km)						2			2	 	
3. Ala hõivamine			2	3		2			7	 	
Puhkepaiga rajamine telkmantlit kasutades. Sõlmed						2			2	 	
Priimuse ja piirituspõleti kasutamine. Keskkonna säästmine			1						1	 	
Tööriistade kasutamine (kirves, labidas, kirka, saag jms)			1						1	 	
Varustuse ja relvastuse hooldamine välitingimustes				1					1	 	
Välihügieen				1					1	 	
Jao telgi kasutamine ja telgiahju ohutus				1					1	 	
4. Liikuvuse tagamine							4		4	 	
Mineeritud ala tuvastamine							1		1	 	
Miinide leidmine individuaalsete vahenditega 							2		2	 	
Kontrollitud ala märgistamine.							1		1	 	
5. Tõkestamine						4			4	 	
Suund- ja külgmiinid. Miinide paigaldamine 						2			2	 	
Roomikumiinid. Roomikumiini matmine 						2			2	 	
6. Tankitõrjerelv			1		1				2	 	
Ühekordne tankitõrjelask			1		1				2	 	
7. Käsigranaadid				2	1		3		6	 	
Granaadi käsitsemine ja heitmine				2					2	 	
SBK test 9. Käsigranaadi heitmine					1				1	 	
Granaadi heiteharjutus							3		3	Lisatud 1 tund (variant)	
8. Tüüpametikoha varustus ja hooldus	1	1	1	1	1	1	1	2	9	 	
Individuaalvarustuse tutvustus ja pakkimine	1								1	 	
Hoolduse alused		1							1	 	
Hoolduse läbiviimine vastavalt nõuetele			1	1	1	1	1	2	7	 	
9. Meditsiinitoetus ja esmaabi	4	4	6	2	4	2	2	1	25	 	
Meditsiiniteenistuse korraldus	1								1	Meedik	
Isiklik hügieen sise- ja välitingimustes	1								1	 	
Abi andmine välisteguritest põhjustatud seisundite korral		1							1	 	
Individuaalse esmaabikomplekti (MK1) kasutamine		1							1	 	
Sündmuskoha ohutuse tagamine		1							1	 	
RBTK ainete esmaabi andmine			1						1	 	
Hingamisteede avamine			1						1	 	
Esmaabi andmine verejooksude korral			3						3	 	
SBK test 4. Verejooksu peatamine					2				2	 	
Esmaabi pea-, silma-, kaela-, rindkere-, ja kõhutrauma korral				2					2	 	
Kannatanu transportimine üksinda ja abilisega					2				2	 	
Taktikaline kannatanu käsitlemine						2	2		4	 	
Toimetulek psühholoogiliste ja sotsiaalsete väljakutsetega	2	1	1					1	5	Psühholoog, sotsiaaltöötaja	
10. Kaardi lugemine		4	3	1		2			10	 	
Topograafilise kaardi lugemine. Mõõdikute ja joonlaua kasutamine		1							1	 	
Koordinaatide ja asukoha määramine kaardil		2							2	 	
Pinnavormide tuvastamine kaardil		1							1	 	
Kõrguse, kauguse ja suuna määramine kaardil			2						2	 	
Kaardi voltimine. Kaardi ettevalmistus ja hooldamine			1						1	 	
Test 1. Kaardi lugemine				1					1	 	
Tulekaardi koostamine ja kasutamine						2			2	 	
11. Seadusandlus	4	6	1			1			12	 	
Struktuuriüksuse sisekorra täitmine	1	1							2	 	
KV sisemäärustik. KV eetika. KV viisakusreeglid 		1							1	 	
Toimkonnad		1							1	Kompaniiveebel	
KV distsipliini järgmine (Kaitseväeteenistuse seadus)		1							1	 	
KV ja struktuuriüksuse ajalugu ning väärtused 		1							1	Kompaniiülem / -ülema abi	
Test 8. Seadusandlus			1						1	 	
Relvakonflikti õigus		1							1	 	
Jõukasutuse reeglite järgimine						1			1	 	
Kommunikatsioon Kaitseväes	1								1	Teavitusohvitser	
Eesti riigikaitse korraldus ja kaitsepoliitika	1								1	Struktuuriüksuse ülem / asetäitja	
Ajateenistus ja teenistus reservis	1								1	Pataljoniülem / asetäitja	
12. Sidepidamine		4							4	 	
Kuuldekoodi kasutamine		1							1	 	
Raadioside pidamine		2							2	 	
Käsiraadiojaam		1							1	 	
13. Omakahjude vältimine	2	2	3		1				8	 	
KV ülesehitus. KV struktuurid (jagu, rühm, kompanii)	1								1	Kompaniiülem / -ülema abi	
Kaitseväe vormitunnused. Embleemid. Auastmetunnused	1								1	 	
Tehnika tuvastamine		1							1	 	
Kaitseväes kasutatav tehnika		1							1	 	
NATO kasutatav tehnika (oluline liitlaste tehnika)			1						1	 	
Taktikalise ohu tehnika tundmine			2						2	 	
Test 2. Omakahjude vältimine					1				1	 	
14. Tegevusala julgeolek				2		4			6	 	
Vaatlemine abivahendita						1			1	 	
Kauguse hindamine abivahendita						1			1	 	
Isiku kontrollimine. Tunnussõna ja lahingutunnus				2					2	 	
Valveposti mehitamine						2			2	 	
165 Lahinguvõime säilitamine					2	6	2	2	12	 	
Sõduri täiskaeviku rajamine						6			6	 	
Test 3. Madalkaeviku rajamine (kiirkaevik)								2	2	 	
Sõduri kiirkaeviku rajamine					2		2		4	 	
16. KBRT kaitse			1						1	 	
Gaasimaski kontroll ja kasutamine			1						1	 	
17. Pettetegevus ja varjamine				2					2	 	
Individuaalne maskeerimine				2					2	 	
18. SBK eksamid				2				14	16	 	
Eksam 1: Liikumine lahinguväljal								2	2	 	
Eksam 2: Positsiooni kaitse								2	2	 	
Eksam 3: Olemus ja kaitseväelaslikkus				2					2	 	
Eksam 4: Esmaabi lahinguväljal								2	2	 	
Eksam 5: Rännak								8	8	 	
Teemade kogumaht	14	25	24	22	20	39	26	23	193