Karmen Joller		
Sotsiaalministeerium	
	
 	02.04.2026 nr 1-12/329 - 1	
info@sm.ee		

	

Tervishoiust Tallinnas ja Sotsiaalministeeriumi tegevusest		

Austatud Karmen Joller	

Tallinna linn on seisukohal, et kõik tervishoiuvaldkonna otsused peavad lähtuma patsientide huvidest ning põhinema ekspertide teadmisel. Kõik otsused peavad sündima tihedas koostöös arstide, erialaspetsialistide ning riigi ja kohalike omavalitsustega.
12.08.2024 leppisid Sotsiaalministeerium ja Tallinna linn kokku, et Tallinna haiglavõrgu tuleviku kujundamiseks moodustatakse töögrupp, mille eesmärk oli leida lahendus tervishoiuasutuste konsolideerimise ja Tallinna uue meditsiinilinnaku rajamise küsimuses.
Kõneluste käigus arutati Tallinna tervishoiukorraldust puudutavaid küsimusi. Seatud eesmärgid kajastuvad 19. detsembril 2024. aastal Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud Haiglavõrgu arengusuundades aastani 2040. 
Arengusuundade Lisa 1 sätestab: “Kõrgtehnoloogilised, spetsialiseeritud ja personalimahukad teenused tsentraliseeritakse, arvestades haigla teeninduspiirkonda, Eesti elanikkonna suurust ja kvaliteetsete teenuste jätkusuutlikuks tagamiseks vajalikke mahtusid. Selle saavutamiseks planeeritakse konsolideerida Tallinna haiglad üheks ühendhaiglaks…“
Arengusuundade Lisa 2 sätestab Tallinna ühendhaigla (planeeritakse võimalikku konsolideerimist SA Põhja- Eesti Regionaalhaigla, SA Tallinna Lastehaigla, AS Ida-Tallinna Keskhaigla ja AS Lääne-Tallinna Keskhaigla baasil) vastutuse ulatuseks piirkondlikku ja maakondlikku rolli.
Arengusuundade Lisas 3 on esitatud haiglavõrgu haiglate kaardistatud investeerimisvajadus haigla liikide järgi. Elluviidavad projektid prioritiseeritakse vastavalt eelarvelistele võimalustele ja arvestusega, et esmajärjekorras on vaja ajakohastada psühhiaatriateenuse osutamisega seotud taristud ja planeeritava Tallinna ühendhaigla taristut.
Arengusuundade Lisa 4 näeb ette kohustused 2025. aastaks: 
“1. Sotsiaalministeerium koostab 2025. aastal Tallinna ühendhaigla meditsiinilinnaku finantseerimiskava ning esitab Vabariigi Valitsusele aruteluks Tallinna haiglate konsolideerimise ettepaneku.
2. Sotsiaalministeerium ja Tervisekassa koostöös osapooltega vaatavad 2025. aastal üle haiglavõrgu haiglate teenusepaketid, et selgelt kindlaks määrata haiglate vastutus ja seejärel rakendada strateegilist ostmist arengusuundade elluviimiseks.“ 
16.05.2025 teatasite, et Tallinnas asuvate haiglate liitumine on oluline samm, kuid seda ei tohi teha kiirustades. Ütlesite, et kaasate haiglate aruteludesse Tartu Ülikooli ja Tartu Ülikooli Kliinikumi ning alles seejärel on võimalik edasi liikuda haiglate juriidilise ühendamisega.
23. mail 2025 esitasite Tallinna linnale ametliku seisukoha, mille kohaselt ei ole riigil võimalik võtta kohustusi tulevase Tallinna Haigla taristuinvesteeringuteks.
Meenutan, et haiglavõrgu arengusuundade koostamisse olid kaasatud ministeeriumide, Tervisekassa, haiglate juhtkonnad ning valdkonna eksperdid. 2024. a augustil moodustatud riigi ja linna töörühma kuulusid Sotsiaalministeeriumi, Rahandusministeeriumi, Tervisekassa, Põhja-Eesti Regionaalhaigla ning Tallinna ja kõigi linna haiglate esindajad. Üheski eelpool toodud analüüsis ei jõutud lõppjärelduseni, et ainsate Tallinna linna territooriumil asuvate haiglatena liidetakse PERH ja Lastehaigla, vaid otsuste eesmärk oli vaadata Tallinna ja Põhja-Eesti haiglavõrku ühtse tervikuna.
Tallinna Linnavalitsus on lähtunud nendest riiklikest eesmärkidest ning sellest tulenevalt 12.06.2025 vastu võetud Tallinna Linnavolikogu otsusest, mis näeb ette Ida-Tallinna keskhaigla, Lääne-Tallinna keskhaigla, Tallinna Lastehaigla, Tallinna Hambakliiniku, Tallinna Haigla Arenduse ja Tallinna Kiirabi konsolideerimise üheks kontserniks.
Viimase 1,5 aasta jooksul on olnud nii riigi kui Tallinna eesmärk käsitleda tervishoiuvõrku ühtse tervikuna. Sellest tulenevalt tekitab segadust Teie 12. veebruari seisukoht, kus teatate:  „… pean kasulikuks võtta Tallinna Lastehaigla riigile…“

Lähtudes eeltoodust palun Teil edastada ministeeriumi ja Vabariigi Valitsuse seisukohad järgmistes küsimustes:
1.	Kas Vabariigi Valitsus on loobunud kehtivas haiglavõrgu arengusuundades toodud eesmärgist käsitleda Tallinnas asuvaid haiglaid ühtse tervikuna? Millistest analüüsidest lähtudes käsitlete enda ettepanekutes ainult kaht Tallinna territooriumil asuvat haiglat?

2.	2025. aasta maikuus teatasite, et Tallinnas asuvate haiglate liitmist ei tohi teha kiirustades. Lisasite, et kaasate aruteludesse Tartu Ülikooli kliinikumi. Tallinna linnale saadetud seisukohas tõite välja, et Tallinna haiglate investeeringuplaanide koostamine saab toimuda alles siis, kui ühendhaigla loomise juriidilised ja organisatsioonilised tegevused on ellu viidud ning lisasite, et selle lõpule viimine ei mahu Vabariigi Valitsuse ametiaja raamidesse. Kas Vabariigi valitsuse seisukoht on antud küsimuses muutunud? Kas ja millised järeldused on Sotsiaalministeerium teinud konsultatsioonidest Tartu Ülikooli kliinikumiga? 

3.	Kas olete tutvustanud enda ettepanekuid tervishoiuvaldkonna ümberkorraldamiseks ning Lastehaigla riigistamiseks Vabariigi Valitsusele ning valdkonna ekspertidele? Palume esitada vastavad materjalid ja ettepanekud Tallinna linnale, et kaaluda nendega kaasnevaid mõjusid ravikorraldusele. Materjalidega tutvumise järel saame alustada sisulisi arutelusid edasiste sammude üle. 

Tallinna linn on seisukohal, et kõik tervishoiuvaldkonna otsused peavad lähtuma patsientide huvidest ning põhinema ekspertide teadmisel. Kõik otsused peavad sündima tihedas koostöös lastearstide ja erialaspetsialistidega. Lisaks peame oluliseks, et Tallinna ja Pōhja- Eesti regiooni meditsiiniasutuste struktuuri ja investeeringute vajadust käsitletakse ühtse tervikuna. Selline lähenemine aitab tagada parima võimaliku ravikvaliteedi, vähendada dubleerimist ning tagada optimaalse tervishoiukorralduse.
Nende eesmärkide saavutamiseks oleme alustanud Tallinna Haigla funktsionaalse arengukava I etapi koostamisega, mis käsitleb AS Tallinna Haigla arengusuundi üleminekuperioodil kuni 2037. aastani. Koostatav arengukava on aluseks FAKi II etapile, milles täpsustatakse ruumiline lahendus ja meditsiinitehnoloogilised vajadused ning mis loob eeldused AS Tallinna Haigla arengustrateegia 2027–2031 väljatöötamiseks. Seni kuni Vabariigi Valitsus ei ole ümber vaadanud enda varasemaid otsuseid ja analüüse ning esitanud ettepanekuid võimalike ümberkorralduste läbiviimiseks lähtub Tallinna linn haiglavõrgu arengusuundades toodud eesmärkidest ning Tallinna Linnavolikogu otsustest.
Linnale kuuluvate haiglate liitmise eesmärk on saavutada suurem efektiivsus ja parim võimalik ravikvaliteet kõigile Põhja-Eesti elanikele. Konsolideerimisprotsessi läbi viimisel lähtub AS Tallinna Haigla juhtkond valdkonna ekspertide, erialaspetsialistide ning tervishoiuasutuste juhtide ettepanekutest. Tegevuste koondamine ühte juriidilisse kehasse ei muuda senist koostööd Põhja-Eesti Regionaalhaiglaga, kuid tervishoiuasutuste konsolideerimise eesmärk on parandada raviteenuste kvaliteeti, ravikorraldust ning teenuste planeerimist.
Palun Teil esitada Tallinna linnale Sotsiaalministeeriumi poolt läbi viidud täiendavad analüüsid ning ettepanekud, mille alusel soovite ümber vaadata või muuta riigi ja linna tasandil seni langetatud otsuseid. 

Lugupidamisega	

	
	
(allkirjastatud digitaalselt)	
Peeter Raudsepp	
linnapea