SELETUSKIRI 
 „“Kiirgusohutuse riikliku arengukava 2008–2017” rakendusplaani 
2012–2013 aruanne” juurde

Sissejuhatus
Vabariigi Valitsus kiitis 17. aprilli 2008. a korraldusega nr 182 heaks Kiirgusohutuse riikliku arengukava aastateks 2008–2017 koos selle rakendusplaaniga aastateks 2008–2011. Arengukavas määratakse kiirguskaitse arengu prioriteedid aastani 2017 ning püstitatud eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmed ja tegevussuunad.
Arengukava üldeesmärk on kiirgusohutuse tagamine ning alleesmärgid:
1. Luua Eesti Vabariigis kiirgusohutuse tagamise optimeeritud süsteem;
2. Vähendada radioaktiivsete jäätmetega ja nende käitlemisega seotud ohte;
3. Tagada valmisolek kiirgushädaolukorrale reageerimiseks;
4. Suurendada teadlikkust kõrgenenud looduskiirguse allikatest;
5. Tagada kiirguse optimeeritud kasutamine meditsiinis.
Kiirgusohutuse riikliku arengukava eesmärkide elluviimiseks vajalike meetmete, nende tulemuste ja vajaminevate ressursside kirjeldamiseks koostati rakendusplaanid aastateks 2008–2011 ning 2012–2015. Rakendusplaan perioodiks 2012–2015 kiideti heaks 24. mail 2012 Vabariigi Valitsuse korraldusega nr 182. Rakendusplaani koostamisel osalesid Keskkonnaministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Siseministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi, Keskkonnaameti ja Keskkonnainspektsiooni esindajad.
Rakendusplaani 2012–2013 aruanne annab rakendusplaani täitmise alusel ülevaate kiirgusohutuse riikliku arengukava eesmärkide saavutamise ja tulemuslikkuse kohta nendel aastatel. 
Kiirgusohutuse arengukava rakendusplaani 2012–2013 aruande ja eelnõu seletuskirja koostas Keskkonnaministeeriumi kliima- ja kiirgusosakonna peaspetsialist Krista Jüriado (e-post: krista.juriado@envir.ee, tel: 626 2919).

Eelnõu eesmärk
„Kiirgusohutuse riikliku arengukava 2008–2017” rakendusplaani 2012–2013 aruande koostamise eesmärgiks on arengukavas püstitatud eesmärkide saavutamise ja tulemuslikkuse kohta ülevaate andmine.

Eelnõu sisu 
Käesoleva eelnõuga esitatakse Vabariigi Valitsusele tutvumiseks ja heaks kiitmiseks Kiirgusohutuse riikliku arengukava 2008–2017 rakendusplaani 2012–2013 aruanne.
Vabariigi Valitsuse korralduse eelnõu koosneb 2 punktist: 
1) Võtta teadmiseks “Kiirgusohutuse riikliku arengukava 2008–2017” rakendusplaani 2012–2013 aruanne; 
2) Keskkonnaministeeriumil avaldada aruanne ministeeriumi veebilehel.
Aruanne kajastab 2012–2013 eesmärkide täitmist, mis määrati „Kiirgusohutuse riikliku arengukava 2008–2017“ rakendusplaaniga aastateks 2012–2015. Aruanne on koostatud kiirgusohutuse riikliku arengukava vastutavatelt täitjatelt laekunud tagasiside põhjal. Aruanne koosneb kolmest peatükist ja ühest lisast. Esimeses peatükis esitatakse aruandest lühikokkuvõte ning olulisemad järeldused rakendusplaani elluviimise kohta. Teises peatükis tutvustatakse aruande koostamise aluseid. Kolmandas peatükis antakse ülevaade rakendusplaani täitmisest alleesmärkide lõikes. Lisas on toodud põhjalikum ülevaade rakendusplaani täitmise tulemustest meetmete ja tegevuste lõikes.
Järgnevalt on toodud lühiülevaade kõikide „Kiirgusohutuse riikliku arengukava 2008–2017“ rakendusplaani 2012–2013 aruandes kajastud arengukava alleesmärkide täitmisest.

KORAK alleesmärk: luua Eesti Vabariigis kiirgusohutuse tagamise optimeeritud süsteem
2012–2013. aastatel täiendati seoses kiirgusohutuse tagamise optimeeritud süsteemi loomisega õigusloomet (sh jõustusid määrused „Keskkonnaameti põhitegevusega seotud tasuliste teenuste loetelu ja tasumäärad“ ja „Tervisekaitsenõuded koolidele“), koostati  juhendmaterjale, korraldati koolitusi, alustati standardite tõlkimise, ülevõtmise ja kehtestamisega ning arendati töö- ja mõõtevahendite parki. 
Keskkonnavaldkonnas toimub õigusaktide kodifitseerimine. Selle tulemusena vaadatakse üle kõik valdkondlikud õigusaktid ning koostatakse keskkonnaseadustiku üldosa (mis hakkab reguleerima näiteks lubade väljastamist) ning keskkonnaseadustiku eriosad. Aastatel 2012–2013 tegeleti ka kiirgusseaduse ajakohastamisega. See töö jätkub 2014. aastal ning uus kiirgusseadus peaks jõustuma 2015. aastal. Kiirgusseaduse eelnõu koostamise peamine eesmärk on ühtlustada ja lihtsustada seaduse struktuuri ning täpsustada ohutusnõudeid inimese ja keskkonna kaitsmiseks ioniseeriva kiirguse kahjustava mõju eest.
Probleemseks valdkonnaks on kõigi KORAK meetmete puhul kiirgusalase hariduse ja täiendkoolituse saamise võimalused, mille osas pole aastatel 2008–2013 suuri arenguid toimunud.  Kiirgustöötajate ja ametnike täiendkoolituse süsteemi ning õppekavasid tänaseks loodud pole ning koolitused on toimunud ebaregulaarselt. 2014. aasta jooksul pöördub Keskkonnaministeerium Haridus- ja Teadusministeeriumi poole eesmärgiga leppida kokku edasised tegevused seoses õppekavade ja täiendkoolituste arendamisega.
Kiirgusohutuse järelevalve parandamiseks on vahemikus 2012–2013 regulaarselt Keskkonnaameti kiirgusosakonna ja Keskkonnainspektsiooni koostöös korraldatud keskkonnainspektoritele kiirgusalaseid teabepäevi. Terviseamet on läbi viinud inspektorite koolituse joogivee proovide võtmiseks radioloogilisteks uuringuteks.
Keskkonnaministeeriumis loodi 2013. aasta lõpus täiendav kiirgus- ja tuumaohutuse ametitöökoht, mis võimaldab antud valdkonda jõulisemalt edasi arendada.

KORAK alleesmärk: vähendada radioaktiivsete jäätmetega ja nende käitlemisega seotud ohte
2011. aastal võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu direktiivi 2011/70/EURATOM, millega luuakse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks. Muuhulgas pannakse direktiiviga liikmesriikidele kohustus hiljemalt 23. augustiks 2015 esitada Euroopa Komisjonile radioaktiivsete jäätmete käitlemise riiklik programm. 2010. aastal alustati radioaktiivsete jäätmete käitlemise tegevuskava koostamisega, kuid protsess jäi lõpetamata direktiivi 2011/70/EURATOM tõttu, mille kohaselt peab riiklik programm vastama direktiivis toodud nõuetele. Riikliku programmi koostamiseks saadeti 24. aprillil 2013 Euroopa Komisjoni poolt liikmesriikidele juhendmaterjal. Radioaktiivsete jäätmete käitlemise tegevuskava on ajakohastamisel vastavalt direktiivi 2011/70Euratom uutele nõuetele ja kava koostamise juhendile. Juhendmaterjali alusel tellis Keskkonnaministeerium 2013. aastal kaks eraldi tööd, mis sisaldasid tegevuskava üheksat punkti.
Radioaktiivsete jäätmete lõppladustuspaiga rajamise ja Paldiski endise tuumaobjekti peahoones asuvate reaktorisektsioonide likvideerimise  eeluuringud on viibinud. Radioaktiivsete jäätmete lõppladustuspaiga rajamise eeluuringutega ei ole alustatud Soome poolse projektipartneri loobumise tõttu ning tuleb tegeleda rahastamisvõimaluste selgitamisega. Projekt lükkub  edasi aastasse 2014–2015.
Seoses Tammiku radioaktiivsete jäätmete hoidla ohutustamisega on AS A.L.A.R.A. alustanud hoidla dekomisjoneerimise esimese etapi „Tammiku hoidla radioloogiline iseloomustamine“ tööde täitmisega.
Seoses radioaktiivselt saastunud metallijäätmete käitlemise riikliku süsteemi kehtestamisega telliti kaks uuringut, mis annavad ülevaate looduslikke ja tehislikke radionukliide sisaldavate metallijäätmete käitlemise metoodikatest ning õiguslikust reguleerimisest.
Keskkonnaministeerium korraldas koostöös ASiga A.L.A.R.A. ning SA Keskkonnainvesteeringute Keskus finantseerimisel 2012. aastal kampaania, mille käigus sai tasuta ära anda vanu kiirgusohu märgistusega suitsuandureid ning muid radioaktiivseid elemente sisaldavaid esemeid ning omanikuta kiirgusallikaid.
AS Molycorp Silmet esitas 2012. a detsembris Keskkonnaametile kiirgustegevusloa taotluse koos NORM-jäägi (NORM-jäätmete asemel kasutatakse mõistet NORM-jääk) ohutustamiskavaga, kus on toodud, et kavandavad kiirgustegevuse käigus tekkivat ja eelnevalt tekkinud NORM-jääki üle anda emaettevõttele Molycorp Minerals, LLC-le.
Jätkati Sillamäe jäätmehoidla pikaajalist seireprogrammi, mis kestab vähemalt aastani 2019.

KORAK alleesmärk: tagada valmisolek kiirgushädaolukorrale reageerimiseks
Jätkuvalt eelmisele perioodile on ka aastatel 2012–2013 toimunud suurimad arengud  kiirgushädaolukordadele reageerimiseks valmisoleku tagamisel. Täiustatud on kiirgushädaolukorras reageerimiseks vajalike seadmete ja vahendite baasi (sh mõõteseadmed kiirgustasemete mõõtmiseks, mobiilne kiirguslabor). 
2013. aastal kinnitati riigisisese tekkepõhjusega kiirgusõnnetuse ning ülepiirilise levikuga tuumaõnnetuse riskianalüüsid. Siseministeerium koostas hädaolukordade riskianalüüside kokkuvõtte, mis kinnitati Vabariigi Valitsuse kriisikomisjonis.
Seoses kiirgusseirevõrgu uuendamise ja käigushoidmisega sõlmiti 2011. aastal rakendusleping Eesti-Šveitsi koostööprogrammi Keskkonnaministeeriumi programmi „Keskkonnaseire suutlikkuse tõstmine“ raames rahastatava projekti „Eesti kiirgusseire uuendamine“ läbiviimiseks. Projekti raames vahetati välja Eestis paiknevad 10 gammakiirgust automaatselt registreeritavat seirejaama ja selle asemele rajati uus 15 seirejaamaga võrk. Uued seirejaamad hakkasid tööle 2014. a aprillis.
Aastatel 2012–2013 toimus mitmeid õppuseid. 2013. aastal toimus Põhja- ja Baltimaade ühisõppus NB8 (stsenaarium: õnnetus Loviisa tuumajaamas). Lauaõppuse eesmärgiks oli kiirgushädaolukorra lahendamise plaani rakendamisega seotud probleemide kaardistamine ja lahenduste sõnastamine. Õppusele oli kaasatud kõik ülepiirilise tuumaõnnetusega puutumuses olevad ametkonnad (Päästeamet, Politsei- ja Piirivalveamet, Terviseamet, Veterinaar- ja Toiduamet, Keskkonnainspektsioon, Keskkonnaamet, AS A.L.A.R.A., Välisministeerium, Siseministeerium).
Koostamisel on juhised kiirguskahjustustega kannatanute ravi korraldamiseks.

KORAK alleesmärk: suurendada teadlikkust kõrgenenud looduskiirguse allikatest
Kõrgenenud looduskiirguse allikatest teadlikkuse tõstmiseks on jätkatud radooniuuringutega, radoonikaardi uuendamisega ning koostatud terviseriski hinnangud kõrgendatud radionukliidide sisaldusega joogivee tarbimisele. Avalikkuse teavitamiseks on regulaarselt korraldatud kiirgus- ja radooniseminare ning trükitud infovoldikuid. 
2012. aastal alustas Terviseamet projekti „Radionukliidide sisalduse määramine Lõuna-Eesti veevärgivees“. Keskkonnaameti kiirgusosakond jätkas iga-aastast riiklikku kiirgusseire programmi, mille raames võeti ja analüüsiti joogivee proove. 2012. aastal koostati Kunda linna joogivee efektiivdoosi tervisehinnang ning viidi läbi uuring siseõhu radoonitasemete mõõtmiseks 101 Tallinna koolieelses lasteasutustes.
2013. aastal alustati standardi eelnõu „Radooniohutu ehitamise lahendused olemasolevatele ja uutele hoonetele“ ning radoonisisalduse mõõtmemetoodika juhendmaterjali ettevalmistamisega. Mõlemad dokumendid valmimad 2014. aastal.

KORAK alleesmärk: tagada kiirguse optimeeritud kasutamine meditsiinis
Kiirguse optimeeritud kasutamiseks meditsiinis valmis Euroopa Komisjoni meditsiiniradioloogia protseduuridele suunamise juhendi eestikeelne tõlge, töötati välja kiirgustegevuse järelevalves rakendatud kontrollprotseduurid põhiliste kiirgustegevuste osas: hambaröntgenseadmete kasutamine, tööstusliku radiograafia seadmete kasutamine, kiiritusseadmete kasutamine, röntgendiagnostika seadmete kasutamine, radioaktiivset ainet sisaldavate statsionaarsete mõõteseadmete kasutamine tööstuses.  
Toimus sotsiaalministri määruse „Kiirgusohutusnõuded meditsiiniradioloogia protseduuride teostamisel ja meditsiinikiiritust saavate isikute kaitse nõuded“ ettevalmistamine (määrus jõustub 1.juulil 2014).
Terviseameti info kohaselt on raskendatud meditsiinikiirituse kasutamise järelevalve teostamine. Selle põhjuseks on see, et meditsiinikiiritusega seotud regulatsioonid ei ole vastu võetud. Tervise infosüsteem (TIS, Digilugu) ei tööta korrektselt, arstid ei näe kõiki tehtud protseduuride tulemusi ja seetõttu ei saa välistada korduvalt tehtud uuringuid.

Eelnõu kooskõlastamine 
Eelnõu esitati eelnõude infosüsteemi kaudu kooskõlastamiseks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, Siseministeeriumile, Sotsiaalministeeriumile, Rahandusministeeriumile ning Riigikantseleile.

(allkirjastatud digitaalselt)

Keit Pentus-Rosimannus
Keskkonnaminister