From: "Gert Reisner" <[email-masked]>
To: "Info - SOM" <[email-masked]>
Cc: Ingrid Põldsaar - SOM <[email-masked]>
Date: Sun, 9 Nov 2025 19:41:57 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Sotsiaalministeerium
Suur-Ameerika 1
10122 Tallinn
Selgitustaotlus Vabariigi Valitsuse 31. juuli 2025. a määruse nr 60
„Nõuded laste toitlustamisele haridusasutuses, sotsiaalteenuse osutamisel
ning püsi- ja projektlaagris” kohta
Seoses Vabariigi Valitsuse 31. juuli 2025. a määruse nr 60 (edaspidi
määrus) jõustumisega 1. septembril 2025 palume selgitusi allolevatele
küsimustele. Küsimused tulenevad toitlustamise praktilisest korraldusest
ning eesmärk on õigusselgus ja ühtse rakenduspraktika tagamine.
1. § 2 punkt 10 – „Lihatoode”
Määruse § 2 punkt 10 sätestab:

„Lihatoode – liha töötlemise saadus või sellise töödeldud toote edasise
töötlemise saadus, mille lõikepind näitab, et tootel puuduvad värske liha
iseloomulikud omadused.”

Antud definitsioon on õiguslikult problemaatiline kuna selles kasutatakse
visuaalset ja hinnangulist väljendit „lõikepind näitab, et tootel puuduvad
värske liha iseloomulikud omadused” ilma, et oleks määratletud millised
need iseloomulikud omadused on ja milliste kriteeriumide alusel neid
hinnatakse. Selline sõnastus ei võimalda üheselt ja objektiivselt hinnata
kas konkreetne toode kvalifitseerub „lihatoote” alla.
Palun selgitada:

1.

	Millises õigusaktis, standardis või ametlikus juhendis on
sätestatud „värske liha iseloomulikud omadused”, mille puudumine
lõikepinna vaatlemisel määrab toote liigina lihatoote? Milline asutus ja
millal on eelnimetatud dokumendid loonud ja järgimiseks kehtestanud?
2.

	Milline asutus on pädev neid omadusi määratlema ja järelevalvet
teostama?
3.

	Kuidas peab toitlustaja dokumenteerima või tõendama, et kasutatav
toode vastab määruse § 2 punktis 10 esitatud määratlusele? Kas piisab
visuaalsest hinnangust või on nõutav laboratoorne või tehnoloogiline
tõendamine?
4.

	Kas frikadell, pelmeen ja grillvorts on lihatoode? Kui on siis
palun põhjendage miks on ja kui ei ole siis palun põhjendage miks ei ole.
5.

	Soovime koolilõunaks pakkuda veisesteiki, ostame toote
lihatööstuselt, kas küpsetusaste "medium rare" või "medium" veisesteik on
lihatoode? Kui on siis palun selgitage miks on, kui ei ole siis palun
selgitage miks ei ole.

Kuna tegemist on kohustust loova sättega, peab terminoloogia olema üheselt
mõistetav ning tuginema objektiivselt kontrollitavatele kriteeriumidele.
2. § 5 lõige 2 – „Spordisuunaga kool või klass”
Määruse § 5 lõikes 2 on öeldud:

„Spordisuunaga koolis või klassis õppivatele lastele, kellel on
tavapärasest erinev energiavajadus, võib teha erandeid päevase või
koolilõunal saadava toiduenergia koguses ja toidukordade jaotuses.”

Meie teada Eesti õigusruumis puudub hetkel ametlik termin „spordisuunaga
kool” või „spordisuunaga klass”. Ka „tavapärasest erineva energiavajaduse”
mõiste ei ole määratletud.
Palun selgitada:

1.

	Millisest õigusaktist tuleneb mõiste „spordisuunaga kool” või
„spordisuunaga klass”? Kas tegemist on haridusvaldkonna ametliku
määratlusega või üldsõnalise viitega koolidele, kus sporditegevus on
võibolla tavapärasest intensiivsem?
2.

	Milliste objektiivsete näitajate alusel tuvastatakse „tavapärasest
erinev energiavajadus”? Kas selle määramiseks on koostatud juhend või
metoodika, mis sätestab näiteks treeningute arvu, kestuse või füüsilise
koormuse piiri, millest alates võib  määrusest tulenevat toitumiserandit
kohaldada?
3.

	Kuidas eristada spordisuunaga klassi õpilast tavalisest õpilasest?
Kas piisab treeningpäevikust (kui jah siis mida peab päevik sisaldama) või
tuleb lähtuda mõnest riiklikust registrist?
4.

	Kas male on kõnealuse määruse mõistes sport? Kui ei ole, siis
palun põhjendust miks ei ole.

Õiguskorrektsuse seisukohalt on vajalik, et ministeerium täpsustaks
nimetatud mõiste sisu või annaks välja juhendmaterjali, mis reguleerib
spordisuunaga koolide toitlustamise erisusi.
3. § 7 lõige 1 – „Üldnõuded menüü koostamisele”
Määruse § 7 lõike 1 kohaselt:

„Põhitoit tohib korduda iga nelja nädala tagant ja hommikusöök, välja
arvatud hommikusöögipuder, iga kahe nädala tagant.”

Antud säte sisaldab mitut tõlgendamisvõimalust:

*

	On ebaselge kas "hommikusöök" hõlmab antud määruse kontekstis
ainult § 3 lõike 4  ööpäevaringset teenust saavaid lapsi või laieneb ka
koolitoidule.
*

	On ebaselge, kas sõna „hommikusöök” hõlmab kogu hommikusöögimenüüd
koos kõikide komponentidega või üksnes põhitoitu.
*

	Erand, mille kohaselt puder võib korduda iga kahe nädala tagant,
tekitab küsimuse, kas teised hommikusöögi osad (nt lisandid, jook,
salatid, köögiviljaroad või leib) peavad järgima neljanädalast tsüklit või
võivad samuti korduda kahe nädala järel.
*

	Määruses ei ole täpsustatud, kas hommikusöögi pakkumine on
kohustuslik kõigi asutuste puhul kellele määrus laieneb või on see üksnes
võimalik vabatahtlik toidukord.

Palun selgitada:

1.

	Kas § 7 lõikes 1 kasutatud termin „hommikusöök” viitab kogu
toidukorrale või üksnes põhitoidule?
2.

	Mida peab määruse koostaja silmas, kui ütleb, et puder võib
korduda iga kahe nädala tagant, kuid „kõik koos sellega pakutav” võib
korduda alles nelja nädala järel? Milline on selle erisuse eesmärk?
3.

	Kas "hommikusöök" hõlmab antud määruse kontekstis ainult § 3 lõike
4  ööpäevaringset teenust saavaid lapsi või laieneb ka koolitoidule?

4. Üldine tähelepanek rakenduspraktika ja õigusselguse kohta
Arvestades, et määrus kehtestab olulised nõuded laste toitlustamisele
haridusasutustes ja sotsiaalteenuste raames on hädavajalik, et kõik
määruse sätted oleksid üheselt mõistetavad, juriidiliselt korrektsed ja
rakendatavad ilma tõlgendamisriskita. Ebaselged terminid ja määratlemata
mõisted võivad põhjustada olukorra, kus sama sätet rakendatakse erinevalt,
olenevalt järelevalveasutuse või toitlustaja tõlgendusest. Selline
praktika ei ole kooskõlas õiguspärase ootuse põhimõttega ega toeta
õigusriigi põhimõtetest tulenevat õiguskindluse nõuet.
Palun esitatud küsimustele kirjalikku vastust.

Lugupidamisega

Gert Reisner

Toitlustusjuht

Tel: + 372 5625 2120

Laste tn 3, Jüri, Rae vald, Harjuma

[email-masked] <mailto:[email-masked]>