KINNITATUD
Kaitseväe juhataja 14.03.2025
käskkirjaga nr 448

Diviisi põhimäärus

1.	peatükk ÜLDSÄTTED

§ 1. Diviis

(1)	Diviis on Kaitseväe juhataja vahetus alluvuses olev Kaitseväe alaliselt tegutsev maismaa struktuuriüksus.

(2)	Diviisi staap asub Tallinnas. Diviis staabi postiaadress on Juhkentali 58, 15007 Tallinn.

(3)	Diviisi koosseisus olevad alaliselt tegutsevad väeüksused ja nende asukohad on:
1)	1. jalaväebrigaad, mille postiaadress on Loode 35, 45106 Tapa ning mille koosseisus on:
a)	Scoutspataljon, mille postiaadress on Loode 35, 45106 Tapa;
b)	Kalevi jalaväepataljon, mille postiaadress on Pargi 55, 41537 Jõhvi;
c)	Viru jalaväepataljon, mille postiaadress on Pargi 55, 41537 Jõhvi;
d)	pioneeripataljon, mille postiaadress on Loode 35, 45106 Tapa;
e)	õhutõrjepataljon, mille postiaadress on Loode 35, 45106 Tapa;
f)	lahinguteeninduspataljon, mille postiaadress on Loode 35, 45106 Tapa;
g)	staabi- ja sidekompanii, mille postiaadress on Loode 35, 45106 Tapa;
h)	tankitõrjekompanii, mille postiaadress on Pargi 55, 41537 Jõhvi;
2)	2. jalaväebrigaad, mille postiaadress on Raatuse 110, 51009 Tartu maakond ning mille koosseisus on:
a)	1. Kuperjanovi jalaväepataljon, mille postiaadress on Kose tee 3a, 65603 Võru;
b)	lahinguteeninduspataljon, mille postiaadress on Kose tee 3a, 65603 Võru;
c)	staabi- ja sidekompanii, mille postiaadress on Kose tee 3a, 65603 Võru;
3)	staabi- ja sidepataljon, mille postiaadress on Ämari alevik, Lääne-Harju vald, 10132 Harju maakond;
4)	luurepataljon, mille postiaadress on Juhkentali 58, 15007 Tallinn;
5)	suurtükiväepataljon, mille postiaadress on Loode 35, 45106 Tapa;
6)	logistikapataljon, mille postiaadress on Rae põik 1, 76806 Paldiski.

§ 2. Esindamine

Oma ülesannete täitmisel esindab diviis riiki ja Kaitseväge oma pädevuse piires.

§ 3. Pitsat, sümbolid ja dokumentide vormistamine

(1)	Diviisil ja diviisi koosseisus olevatel väeüksustel võib olla Kaitseväe juhataja poolt kehtestatud kujundusega pitsat.

(2)	Diviisil ja selle koosseisus olevatel väeüksustel võivad olla õigusaktidega kehtestatud korras kooskõlastatud ning kinnitatud teenetemärgid ja sümboolika.

(3)	Diviis ja selle koosseisus olevad väeüksused kasutavad Kaitseväe dokumendiplanki.

(4)	Dokumentide vormistamisel ja pitsati kasutamisel lähtub diviis ning selle koosseisus olevad väeüksused Kaitseväe asjaajamiskorrast.

§ 4. Koosseisu ja ametijuhendite kehtestamine

(1)	Diviisi ülema ametijuhendi kehtestab Kaitseväe juhataja.

(2)	Põhimääruse § 6 lõikes 4 nimetatud ameti- ja töökoha ametijuhendid kehtestab diviisi ülem.

(3)	Diviisi staabi koosseisus oleva ameti- ja töökoha ametijuhendi kehtestab diviisi staabiülem. 

(4)	Diviisi koosseisus olevate ameti- ja töökohtade arvu ning liigituse kehtestab Kaitseväe juhataja.

2.	peatükk
DIVIISI ÜLESANDED, JUHTIMINE JA ÜLESEHITUS

§ 5. Diviisi ülesanded

Diviisi põhiülesanne on oma vastutusalas planeerida ja teostada koosseisus olevate ja ajutiselt allutatud üksustega, sealhulgas välisriigi relvajõudude üksustega, sõjalisi operatsioone. 

§ 6. Diviisi ülem

(1)	Diviisi juhib diviisi ülem, kelle teenistusülesanded on sätestatud Kaitseväe põhimääruses, diviisi põhimääruses ja ametijuhendis.

(2)	Diviisi ülem annab oma ülesannete täitmiseks käskkirju, käske ning kirjalikke ja suulisi teenistusalaseid korraldusi.

(3)	Diviisi ülema äraolekul asendab teda diviisi ülema asetäitja, tema äraolekul diviisi staabiülem, tema äraolekul diviisi staabiülema asetäitja, viimase puudumisel Kaitseväe juhataja poolt määratud tegevväelane.

(4)	Diviisi ülema vahetus alluvuses on diviisi ülema asetäitja, diviisi staabiülem, diviisi veebel, diviisi ülema administratsiooni teenistujad ja diviisi koosseisus olevate alaliselt tegutsevate ja sõjaaja väeüksuste ülemad.

§ 7. Diviisi juhtkonna ülesanded

(1)	Diviisi ülem:
1)	korraldab diviisile pandud ülesannete täitmiseks vajaliku ressursivajaduse planeerimist;
2)	juhib maaväe väeliigi tegevust;
3)	juhib ja korraldab maaväe üksuste väljaõppe- ning lahinguvalmiduse alast tegevust;
4)	teostab järelevalvet maaväe väljaõppe läbiviimise ning lahinguvalmiduse alase tegevuse ja mobilisatsiooni reguleerivate õigusaktide täpse, õigeaegse ning otstarbeka täitmise üle;
5)	esindab Kaitseväge maaväe küsimustega seotud rahvusvahelistel kohtumistel;
6)	kooskõlastab maaväe tegevusega seotud Kaitseväe juhataja poolt kinnitatavad dokumendid;
7)	korraldab diviisile eraldatud riigivara valdamist ja kasutamist, sh mobilisatsiooniladude ja mobilisatsioonidepoode kasutamist ning riigivara ladustamist hoidlates;
8)	tagab oma vastutusala puudutavate dokumentide koostamise ja Kaitseväe juhatajale esitamise;
9)	korraldab diviisi objektikaitse, korrapidamis- ja vahiteenistust;
10)	korraldab Kaitseväe tseremooniaid oma vastutusalas;
11)	koordineerib diviisi koostööd Kaitseväe väliste isikutega;
12)	korraldab riigisaladuse kaitse planeerimist, koordineerimist ja tagamist;
13)	juhib diviisi sõjalisi operatsioone;
14)	esindab diviisi avalikus kommunikatsioonis ja teavitustöös.

(2)	Diviisi ülema asetäitja:
1)	juhib diviisi ülema äraolekul diviisi;
2)	juhib alaliselt või ajutiselt diviisi ülema poolt määratud valdkondi.

(3)	Diviisi veebel:
1)	juhib ja korraldab diviisi ülema poolt määratud valdkonna tööd;
2)	nõustab diviisi ülemat diviisi sõjalise väljaõppe, distsipliini ning moraali küsimustes;
3)	teeb ettepanekuid allohvitseride karjääriplaneerimise osas ning osaleb väljaõppe arendustöös;
4)	korraldab diviisi üleste traditsioonide edasi kandmise ja ühtekuuluvustunde kasvatamise;
5)	omab õigust pöörduda teenistusega seotud küsimustes vahetult diviisi koosseisus olevate väeüksuste ülemate poole;
6)	esindab vastavalt diviisi ülema juhistele diviisi;
7)	osaleb diviisi teavitustöös;
8)	korraldab ning koordineerib oma valdkonna koostööd NATO liitlaste ning partnerriikide kolleegidega.

(4)	Diviisi ülema administratsioon nõustab diviisi ülemat ja toetab ning korraldab tema tegevust.

§ 8. Diviisi staabiülem

(1)	Staapi juhib staabiülem, kes allub vahetult diviisi ülemale.

(2)	Staabiülema vahetus alluvuses on staabiülema asetäitja ning staabiülemale vahetult alluvad jaoskonnad.

(3)	Staabiülem annab oma ülesannete täitmisel asetäitjale ja talle alluvate allüksuste ülematele käskkirju, suulisi ja kirjalikke teenistusalaseid käske ja korraldusi.

(4)	Staabiülema äraolekul asendab teda staabiülema asetäitja, tema äraolekul diviisi ülema määratud tegevväelane.

§ 9. Diviisi staabiülema asetäitja

(1)	Diviisi staabiülema vahetus alluvuses on staabiülema asetäitja.

(2)	Staabiülema asetäitja juhib järgmiste jaoskondade tegevust:
1)	logistikajaoskond;
2)	sidejaoskond;
3)	tsiviil-militaarkoostöö jaoskond;
4)	väekaitsejaoskond;
5)	õhukaitsejaoskond.

(3)	Staabiülema asetäitja: 
1)	juhib käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud jaoskondade tööd; 
2)	teeb staabiülemale ettepanekuid juhitava valdkonna struktuuri, koosseisu ja töökorralduse muutmiseks; 
3)	asendab staabiülemat tema äraolekul; 
4)	täidab muid õigusaktidest tulenevaid ning staabiülema antud ülesandeid. 

§ 10. Staabi ja staabiülema ülesanded ning staabi ülesehitus

(1)	Staabi ülesanded on:
1)	diviisi ülemale õigeaegselt otsuste langetamiseks vajaliku informatsiooni ja analüüside tagamine;
2)	diviisi sõjaliste operatsioonide planeerimine;
3)	diviisi sõjaliste operatsioonide juhtimise tagamine;
4)	diviisi tegevuse planeerimine, analüüsimine ja kontrollimine;
5)	diviisi eelarve- ja rahandusalase sisendi andmine ja ostutegevuse korraldamine oma pädevuse piires Kaitseväe finantsteenuse tagamiseks;
6)	diviisi luuretegevuse planeerimine ja korraldamine;
7)	diviisi kaudtuletoetuse planeerimine ja korraldamine;
8)	diviisi väekaitse planeerimine ja korraldamine;
9)	diviisi logistika planeerimine ja korraldamine;
10)	diviisi juhtimis- ja sidetoetuse planeerimine ja korraldamine;
11)	diviisi väljaõppe planeerimine ja korraldamine
12)	diviisi formeerimise ja lahinguvalmiduse saavutamise ettevalmistamine ning läbiviimine;
13)	diviisi pioneerialase tegevuse planeerimine ja korraldamine;
14)	diviisi väeüksuste väljaõppetaseme ja lahinguvõime hindamine;
15)	tegevuse koordineerimine teiste Kaitseväe struktuuriüksustega;
16)	diviisi tsiviil-sõjalise koostöö korraldamine;
17)	maaväe võimearendusprotsessi toetamine
18)	diviisi küber- ja elektromagnetspektri operatsioonide planeerimine ja korraldamine;
19)	diviisi teabehalduse planeerimine ja korraldamine;
20)	staabi tööd korraldavate dokumentide väljatöötamine;
21)	diviisi teavitustöö korraldamine.

(2)	Staabiülem:
1)	juhib staabi tööd;
2)	korraldab staabi jaoskondade koostööd ja väljaõpet;
3)	annab oma pädevuse piires käske ning korraldusi staabi tegevusega seotud küsimustes;
4)	vastutab staabi ülesannete täitmise eest ja annab sellest aru diviisi ülemale.

(3)	Staap koosneb järgmistest allüksustest:
1)	luurejaoskond;
2)	operatsioonide jaoskond;
3)	planeerimisjaoskond;
4)	tuletoetusjaoskond;
5)	pioneerijaoskond;
6)	väljaõppe- ja analüüsijaoskond;
7)	administratiivjaoskond;
8)	logistikajaoskond;
9)	sidejaoskond;
10)	tsiviil-militaarkoostöö jaoskond;
11)	väekaitsejaoskond;
12)	õhukaitsejaoskond.

§ 11. Jaoskonna juhtimine

(1)	Jaoskonda juhib jaoskonnaülem.

(2)	Jaoskonnaülema asendamine on kehtestatud ametijuhendiga.

§ 12. Staabi allüksuste ülesanded

(1)	Luurejaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi luuretsükli korraldamine ja kontroll;
2)	diviisi operatsiooniruumi luurealase ettevalmistuse läbiviimine;
3)	diviisi väekaitse toetamine;
4)	diviisi operatsioonijulgeoleku toetamine;
5)	diviisi operatsiooniplaanide väljatöötamises ja kaitsetegevuse planeerimises osalemine;
6)	diviisi küber- ja elektromagnetspektri operatsioonide alase tegevuse planeerimine, juhtimine, kontroll ja olukorrateadlikkuse hoidmine;
7)	diviisi	operatsioone	mõjutatavate	kolmandate	osapooltega	seotud	küber-	ja elektromagnetspektri operatsioonide alaste tegevuste koordineerimine;
8)	diviisi operatsioonide planeerimise toetamine;
9)	diviisi sihtmärgistamisprotsessi toetamine;
10)	 diviisi sagedushalduses osalemine;
11)	 Kaitseväe luurevõime alase võimearendusprotsessi toetamine;
12)	 Kaitseväe elektroonilise sõjapidamise alase võimearendusprotsessi toetamine.

(2)	Operatsioonide jaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi operatsioonide juhtimine ja kontroll;
2)	diviisi tegevuste planeerimine käimasolevate operatsioonide raames;
3)	diviisi ühise olukorrapildi loomine ja ajakohastamine;
4)	diviisi lahinguvalmiduse olukorrapildi hoidmine ja aruandlus;
5)	diviisi lahinguvalmiduse saavutamise juhtimine;
6)	Kaitseväe jalaväe ja tankitõrje võimearendusprotsessi toetamine;

(3)	Planeerimise jaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi operatsioonide planeerimine;
2)	diviisi formeerimise ja lahinguvalmiduse saavutamise planeerimine;
3)	diviisi plaanide ja käskude väljatöötamise juhtimine;
4)	maaväe võimearendusprotsessi toetamine;
5)	diviisi infooperatsioonide planeerimine;
6)	diviisi tegevust mõjutavate Kaitseväe väliste organisatsioonide ja võtmeisikutega suhtlemine.

(4)	Tuletoetusjaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi tuletoetuse planeerimine, juhtimine ja kontroll;
2)	diviisi sihtmärgistamisprotsessi juhtimine;
3)	Kaitseväe tuletoetusalase võimearendusprotsessi toetamine;
4)	diviisi tuletoetusalase väljaõppe koordineerimine ja kontroll;
5)	diviisi õhutoetuse ja õhuruumi planeerimine, juhtimine ja kontroll; 
6)	diviisi ülema ja diviisi staabi nõustamine erialastes küsimustes; 
7)	diviisi õhutoetuse väljaõppe koordineerimine ja kontroll.

(5)	Pioneerijaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi pioneerialase tegevuse planeerimine, juhtimine ja kontroll;
2)	Kaitseväe pioneerialase võimearendusprotsessi toetamine;
3)	diviisi pioneerialase väljaõppe koordineerimine ja kontroll.

(6)	Väljaõppe- ja analüüsijaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi õppuste planeerimine ja koordineerimine;
2)	diviisi osaluse planeerimine ja koordineerimine NATO Force Structure (NFS) ning mitmeriigilistes õppustel;
3)	diviisi väljaõppe korraldamine;
4)	diviisi õpikogemuste rakendamise protsessi korraldamine;
5)	diviisi plaanide ja tegevuste hindamise ja hinnangu andmise (NATO Operations Assessment) protsessi korraldamine.

(7)	Administratiivjaoskonna ülesanded on:
1)	Kaitseväe kesksete teenuste koordineerimine;
2)	staabi toetamine administratiivsetes küsimustes;
3)	staabi tööd korraldavate dokumentide väljatöötamise toetamine;
4)	diviisi teabehalduse korraldamine;
5)	diviisi teabehalduse alase väljaõppe korraldamine;
6)	diviisi staabiassistentide teenistuse korraldamine.

(8)	Logistikajaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi logistikatoetuse planeerimine, juhtimine, kontroll ja põhimõtete kehtestamine diviisi operatsioonide teostamiseks;
2)	diviisi olukorrateadlikkuse loomine;
3)	diviisi	materiaalse	lahinguvalmiduse	tagamine	ning	selleks	vajalike	tegevuste planeerimine (nt prognoos, MEE, prioriteedid) ning kontroll;
4)	diviisi väeüksuste liikumiste juhtimine ja koordinatsioon ning diviisi varustusteede haldus;
5)	diviisi	seotud	HNS	ja	RSOM	operatsioonide	sünkroniseerimine	diviisi operatsiooniplaanidesse;
6)	diviisi peamiste relvasüsteemide ja tehnika remondi ning hoolduse korraldamine;
7)	diviisi meditsiinitoetuse planeerimine ja juhtimine;
8)	diviisi elutoetuse planeerimine;
9)	diviisi logistikaalase väljaõppe läbiviimise koordineerimine ja kontroll;
10)	diviisi taristuvajaduste määratlemine;
11)	Kaitseväe logistikaalase võimearendusprotsessi toetamine.

(9)	Sidejaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi juhtimis- ja sidetoetuse planeerimine, juhtimine ja kontroll;
2)	diviisi juhtimis- ja sidetoetuse olukorrateadlikkuse hoidmine;
3)	diviisi staabi juhtimis- ja sidetoetuse väljaõppe korraldamine;
4)	diviisis juhtimis- ja sidetoetuse infovahetuse korraldamine;
5)	Kaitseväe sidealase võimearendusprotsessi toetamine.

(10)	Tsiviil-militaarkoostöö jaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi teavitustöö, otseteavituse ja tsiviil-sõjalise koostöö planeerimine, koordineerimine ja korraldamine;
2)	väljaõppeks ja operatsioonideks vajalike tsiviil maa-alade kasutamise koordineerimine;
3)	tsiviilkeskkonna informatsiooni kogumine ja analüüs;
4)	suhtlemine diviisi tegevust mõjutavate Kaitseväe väliste organisatsioonide ja võtmeisikutega.

(11)	Väekaitsejaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi väekaitse planeerimine, juhtimine ja kontroll;
2)	Kaitseväe väekaitsealase võimearendusprotsessi toetamine;
3)	diviisi staabi füüsilise julgeoleku meetmete toetamine;
4)	diviisi juhtkonna ning staabi julgeoleku- ja salastatud teabe kaitse küsimustes toetamine ning nõustamine.

(12)	Õhukaitsejaoskonna ülesanded on:
1)	diviisi õhukaitse planeerimine, juhtimine ja kontroll;
2)	diviisi ülema ja diviisi staabi nõustamine erialastes küsimustes;
3)	diviisi õhuruumi planeerimise toetamine;
4)	Kaitseväe õhukaitsealase võimearendusprotsessi toetamine;
5)	diviisi õhukaitsealase väljaõppe koordineerimine ja kontroll.

3.	peatükk
DIVIISI KOOSSEISUS OLEVATE ALALISELT TEGUTSEVATE VÄEÜKSUSTE, PATAREIDE JA KOOLI ÜLESANDED, ÜLESEHITUS JA JUHTIMINE

§ 13. Alaliselt tegutsevate väeüksuste, patareide ja kooli ülesanded

Käesolevas põhimääruses nimetatud alaliselt tegutsevate väeüksuste, patareide ja kooli ülesanne on väljaõppe kaudu sõjaaja üksuste ettevalmistamine, väljaõppe administratiivne ja logistiline toetus ning sõjaaja üksuste formeerimise ettevalmistamine tagamaks lahingutegevuseks võimeliste üksuste alaline lahinguvalmidus. 

§ 14. Alaliselt tegutsevate väeüksuste, patareide ja kooli juhtimine

(1)	Alaliselt tegutsevate väeüksuste, patareide ja kooli ülemate ülesanded on sätestatud Kaitseväe korralduse seaduse alusel kehtestatud Kaitseväe põhimääruses ja ametijuhendis.

(2)	Alaliselt tegutseva väeüksuse, patareide ja kooli ülema äraolekul asendab teda väeüksuse staabiülem, viimase puudumisel väeüksuse ülema poolt määratud tegevväelane.

(3)	Alaliselt tegutseva väeüksuse, patareide ja kooli ülem annab oma ülesannete täitmiseks teenistusalaseid käskkirju, suulisi ja kirjalikke käske ja korraldusi.

§ 15. Brigaadide ülesanded

Brigaadide ülesanded on:
1)	brigaadi koosseisus olevate alaliste väeüksuste väljaõppe korraldamine;
2)	brigaadi lahinguvalmiduse saavutamiseks ja sõjaliste operatsioonide läbiviimiseks vajalike plaanide koostamine;
3)	sõjaaja koosseisus olevate üksuste ning staapide väljaõppe korraldamine ja läbiviimine;
4)	linnakute julgeoleku, väekaitse, korrapidamise ja vahiteenistuse korraldamine;
5)	brigaadile pandud ülesannete täitmiseks vajaliku ressursivajaduse planeerimine;
6)	brigaadile eraldatud mobilisatsiooniladude ja mobilisatsioonidepoode kasutamise ning hoidlates riigivara ladustamise korraldamine;
7)	riigisaladuse- ja andmekaitse korraldamine;
8)	riigivara valdamise ja kasutamise korraldamine;
9)	NATO liitlaste ning partnerriikide kolleegidega valdkonnapõhise koostöö korraldamine;
10)	väljaõppetaseme ja lahinguvõime hindamine;
11)	brigaadi formeerimise ja lahinguvalmiduse saavutamise ettevalmistamine ning hoidmine;
12)	brigaadi tsiviil-sõjalise koostöö korraldamine;
13)	brigaadi küberturbe korraldamine;
14)	brigaadi teabehalduse korraldamine;
15)	sõjaaja üksuste arvestuse koordineerimine;
16)	brigaadi	varustuse,	relvastuse,	lahingumoona	ja	transpordivahendite	kasutamise, ladustamise, hoolduse korraldamine ja kontroll;
17)	brigaadi infotehnoloogiliste vahendite ja võrkude haldamine, hooldus ja kontroll;
18)	brigaadi infooperatsioonide ja teavitustöö korraldamine;
19)	brigaadi tehnika remondi ja hoolduse korraldamine;
20)	meditsiinitoetuse vajaduse planeerimine ja tagamine;
21)	tervisekaitse-, tööohutus-, töötervishoiu- ja tuleohutusnõuete täitmise tagamine;
22)	liitlaste tegevuste koordineerimine brigaadi väeüksustega.

§ 16. Pataljonide ülesanded

Pataljonide ülesanded on:
1)	sõjaaja üksuste ettevalmistamine;
2)	ajateenistuse ja ajateenijate üld- ja erialase väljaõppe korraldamine;
3)	sõjalise taseme- ja täiendõppe korraldamine;
4)	relvaliikide eriala- ja täiendõppe läbiviimine;
5)	allüksuste väljaõppetaseme ja lahinguvõime kontrollimine;
6)	pataljoni ressursivajaduse planeerimisel osalemine;
7)	riigisaladuse ja salastatud välisteabe nõuetekohane käitlemine pataljonis;
8)	julgeolekualase tegevuse planeerimine ning elluviimine.

§ 17. Kompaniide, patareide ja kooli ülesanded

Kompaniide ülesanded on:
1)	ajateenistuse ja ajateenijate üld- ja erialase väljaõppe läbiviimine;
2)	koostöö harjutamine pataljoni allüksustega ja teiste väeüksustega;
3)	ajateenijatest juhtide üld- ja erialase väljaõppe korraldamine ja läbiviimine;
4)	väljaõppeks	antud	allüksuse	relvastuse,	laskemoona,	lahingutehnika	ja	muu	vara nõuetekohase kasutamise, hoidmise, hooldamise ja säilitamise tagamine.