Subject: RE: Selgitustaotlus
From: "Kaire Bamberg" <[email-masked]>
To: "Madina Talu - RAM" <[email-masked]>
Cc: Ulvi Jürgenson <[email-masked]>, "Info - RAM" <[email-masked]>
Date: Fri, 12 Dec 2025 14:51:41 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere, Madina

Tänan Teid saadetud vastuse eest.

Soovime saada täiendavat õigusselgust riigihanke menetluses tehtava 
kvalifitseerimisotsuse tõlgendamise osas. Eelkõige palume selgitust selles 
küsimuses, millises ulatuses kohaldatakse riigihanke 
kvalifitseerimisotsusele haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades, et 
otsus on oma olemuselt haldusakt ning haldusorgan lähtub ametivolituste 
teostamisel avaliku teenistuse seaduses sätestatust.

Oleksime väga tänulikud, kui saaksite edastada meie küsimuse täiendava 
seisukoha saamiseks Rahandusministeeriumi riigihalduse osakonnale.

Lugupidamisega

	Kaire Bamberg
juhataja | õigusosakond
+372 5697 0814

Maa- ja Ruumiamet
 <mailto:[email-masked]> [email-masked]
 <http://www.maaruum.ee> www.maaruum.ee

Taara pst 2, Tartu

From: Madina Talu - RAM <[email-masked]>
Sent: Monday, December 8, 2025 10:26 AM
To: Kaire Bamberg <[email-masked]>; Info - RAM <[email-masked]>
Cc: Ulvi Jürgenson <[email-masked]>
Subject: RE: Selgitustaotlus

Lp Kaire Bamberg,

Täname küsimuse eest.

Soovite teada kas hankemenetluse raames tehtavad otsused on haldusaktid 
haldusmenetluse seaduse tähenduses. Riigihangete vaidlustes on kohtud mitmel 
korral asunud seisukohale, et riigihanke alusdokumendid on käsitatavad 
eelhaldusaktina. Vaadake näiteks Riigikohtu 12.12.2011 määrus nr 
3-3-1-52-11, p 21; 14.04.2010 otsus nr

3-3-1-99-09, p 16. 2010. aasta otsuses selgitas kolleegium, et pakkumise 
kutse dokumendid on korraldatud jäätmeveo ainuõiguse andmise konkursil HMS § 
52 lg 1 p 2 mõttes eelhaldusaktiks, millega määratakse konkursi korraldaja 
ja pakkujate jaoks siduvalt kindlaks pakkumiste esitamise nõuded, 
kvalifitseerimiseks vajalikud dokumendid ja kvalifitseerimistingimused ning 
esitatud pakkumiste võrdlemise tingimused.

Järelikult, kui riigihanke alusdokumendid on eelhaldusakt, siis nende alusel 
tehtavad otsused on haldusaktid.

Mis puudutab isikuid, kes võivad haldusakte allkirjastada ning sellega 
seoses tõlgendada HMS-i ja ATS-i, siis see väljub Rahandusministeeriumi 
riigihangete üksuse pädevusest. Meie anname selgitusi riigihangete seaduse 
rakendamise kohta.

Praktikas oleme näinud, et sageli antakse hankemenetluses tehtavate otsuste 
tegemise õigus volitusega asutuse hankespetsialistidele. Mitmetes asutustes 
teevad hankemenetluse otsuseid töötajad, mitte ametnikud, sest paljude 
hankijate juures ei tegutsegi ametnikud. Näiteks ülikoolid.

Kui soovite, edastan Teie küsimuse täiendava vastuse saamiseks 
Rahandusministeeriumi riigihalduse osakonnale. Palun andke teada, kas 
soovite seda.

Lugupidamisega

Madina Talu
Nõunik
Riigi osaluspoliitika ja riigihangete osakond
Rahandusministeerium
58851418

From: Kaire Bamberg <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Sent: Tuesday, November 18, 2025 4:46 PM
To: Info - RAM <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Cc: Ulvi Jürgenson <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Subject: Selgitustaotlus

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Tekkisid küsimused riigihangete seaduse (RHS) kohaldamise kohta.

Kas hankemenetluse raames tehtavad otsused on klassikalised haldusaktid 
HMS-i mõistes või on need käsitletavad haldusorgani põhitegevust toetava 
tegevusena?

Samuti sellest tulenevalt: kas töölepingulised töötajad võivad allkirjastada 
hankemenetluste raames tehtavaid otsuseid?

HMS § 51 defineerib haldusakti:

§ 51.   Haldusakti mõiste

1.	Haldusakt on haldusorgani poolt haldusülesannete täitmisel 
avalikõiguslikus suhtes üksikjuhtumi reguleerimiseks antud, isiku õiguste 
või kohustuste tekitamisele, muutmisele või lõpetamisele suunatud korraldus, 
otsus, ettekirjutus, käskkiri või muu õigusakt.

Avaliku teenistuse seadus (ATS) sätestab ametnike ja töötajate funktsioonid:

§ 7.  Ametnik ja töötaja

  (1) Ametnik on isik, kes on riigiga või kohaliku omavalitsuse üksusega 
avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes.

 (2) Ametnik nimetatakse käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud ametiasutuses 
ametikohale, millel teostatakse avalikku võimu.

  (3) Avaliku võimu teostamine käesoleva paragrahvi lõike 2 tähenduses on 
järgmiste ülesannete täitmine:
  1) ametiasutuse juhtimine;
  2) riikliku ja haldusjärelevalve teostamine, samuti siseauditi 
läbiviimine;
  21) konkurentsijärelevalvemenetluse läbiviimine;
  3) riigi julgeoleku ja põhiseadusliku korra tagamine;
  4) alaliselt riigi sõjaline kaitsmine ja valmistumine selleks;
  5) süütegude menetlemine;
  6) Eesti Vabariigi diplomaatiline esindamine välissuhtlemises;
  7) Riigikogu, Vabariigi Presidendi, Riigikontrolli, õiguskantsleri ja 
kohtute põhiülesannete täitmiseks vajalike otsuste tegemine, nende sisuline 
ettevalmistamine või rakendamine;
  8) Vabariigi Valitsuse, kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu, valla- või 
linnavalitsuse ja ametiasutuse pädevuses olevate poliitikat kujundavate 
otsuste sisuline ettevalmistamine või rakendamine;
  9) tegevus, mida ei saa avaliku võimu kindlustamise ja arendamise huvides 
anda ametiasutusega üksnes eraõiguslikus suhtes oleva isiku pädevusse.

  (4) Töötaja võetakse käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud ametiasutuses 
töökohale, millel ei teostata avalikku võimu, vaid tehakse üksnes avaliku 
võimu teostamist toetavat tööd. Töötaja töötab töölepingu alusel.

  (5) Töötamine käesoleva paragrahvi lõike 4 tähenduses on eelkõige:
  1) raamatupidamine;
  2) personalitöö;
  3) asjaajamistöö;
  4) hankespetsialistide tegevus;
  5) haldustöötajate tegevus;
  6) infotehnoloogide tegevus;
  7) muud avaliku võimu teostamist toetavad tööd.

HMS § 8 lõige 2 sätestab, et haldusorganisiseselt määratakse isikud, kes 
tegutsevad haldusmenetluses haldusorgani nimel, kui seaduses või määruses ei 
ole sätestatud teisiti. Ka kohtupraktika ja õiguskirjandus toetavad 
käsitlust, et haldusorgani juht saab haldusorgani siseselt delegeerida 
juhul, kui õigusaktis ei ole välistust.

Üldine avaliku õiguse printsiip on, et haldusakti andmine on avaliku võimu 
teostamine ja selleks on pädev ATS-i mõistes ametnik. Kas hankemenetlustes 
on erisusi? HMS § 2 lõige 2 sätestab, et hankemenetlusele ei kohaldata 
HMS-is sätteid. See tähendab, et hankemenetlus toimub RHS-i kui eriseaduse 
alusel, kuna on niivõrd spetsiifiline menetlus, aga selgusetuks jääb, kas 
hankemenetluse käigus tehtud otsus on käsitletav klassikalise haldusaktina. 
Või siiski on hankemenetlus haldusorgani põhitegevusest eraldiseisev, st 
põhitegevust toetav tegevus, mille raames tehtav otsus ei ole haldusakt? 
Esimesel juhul peaks eelduslikult olema hankemenetluse raames tehtava otsuse 
allkirjastaks kindlasti ametnik (mitte aga töölepinguline hankespetsialist), 
teisel juhul võiks allkirjastada nii ametnik kui ka töölepinguline. Kas RTK 
(kui riigi põhifunktsioonide tegemist toetav tugifunktsiooniga asutus) ja 
muude valitsusasutuste puhul on erisusi, nt et RTK töölepingulised võivad 
otsuseid allkirjastada, kuid muude asutuste puhul ei ole lubatud?

Palun Rahandusministeeriumi seisukohta.

Palun edastage vastus ka meie juristile Ulvi Jürgensonile, kuna ma olen 
eemal 24.11-07.12.2025.

Ette tänades ja lugupidamisega

	Kaire Bamberg
juhataja | õigusosakond
+372 5697 0814

Maa- ja Ruumiamet
 <mailto:[email-masked]> [email-masked]
 <http://www.maaruum.ee> www.maaruum.ee

Taara pst 2, Tartu

---

Kiri on saadetud väljastpoolt valitsemisala.  Ärge avage kirjaga kaasa 
tulnud linke või manuseid enne, kui olete saatja õigsuses ja sisu 
turvalisuses kindel.