Subject: Fwd: Eelnõu kooskõlastamine
From: "Ain Peil" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Date: Tue, 28 Jul 2026 11:55:51 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

From: Ain Peil <[email-masked]>
Date: 28. July 2026 at 10:59:00 EEST
To: [email-masked], Aive Telling <[email-masked]>, Lily Mals - 
SOM <[email-masked]>
Cc: Indrek Link <[email-masked]>, Jaanus Põldmaa 
<[email-masked]>, [email-masked]
Subject: Eelnõu kooskõlastamine

Tere

Esitasite Siseministeeriumile kooskõlastamiseks Tubakaseaduse ja 
riigilõivuseaduse muutmise seaduse, millega täiendatakse tubakatootega 
seonduvaid regulatsioone.

Siseministeerium kooskõlastab eelnõu, kuid toome välja mõningad 
tähelepanekud, millega palume eelnõu ja seletuskirja täiendamisel arvestada.

1. Eelnõu § 1 punkt 7 – TubS § 10² lõige 2

Muudatuse sõnastuse kohaselt on ettevõtja kohustatud „esitama Terviseametile 
andmete esitamiseks ettenähtud ühisportaali kaudu [...] teatama“ eelmise 
kalendriaasta andmed. Seletuskirja kohaselt ei esitata müügimahu andmeid 
Terviseametile eraldiseisvalt, vaid need sisestatakse Euroopa Liidu EU-CEG 
ühisportaali, mille andmetele on Terviseametil ligipääs.

Palume viia eelnõu norm ja seletuskiri omavahel kooskõlla ning parandada ka 
lauseehitus, milles kasutatakse korraga tegusõnu „esitama“ ja „teatama“. 
Näiteks võib kaaluda sõnastust: „[...] on kohustatud esitama andmete 
esitamiseks ettenähtud Euroopa Liidu ühisportaali kaudu iga aasta 31. 
märtsiks eelmise kalendriaasta kohta järgmised andmed:“. Kui andmete 
õiguslikuks adressaadiks peab jääma Terviseamet, tuleb see seos eelnõus 
üheselt sõnastada ja seletuskirjas põhjendada.

2. Eelnõu § 1 punktid 13 ja 14 – TubS §-d 26¹ ja 26²

Eelnõust ja seletuskirjast ei selgu piisavalt, kuidas peab 
avalikustamiskohustusega isik praktikas tuvastama, et suhtluspartner on 
tubakatööstuse huve esindav lobist. Ebaselge on muu hulgas, kuidas toimida 
juhul, kui suhtluspartner ei avalda enda seost tubakatööstusega, esindab 
korraga mitut huvi või lobitegevuse tunnused selguvad alles suhtluse käigus. 
Palume täiendada seletuskirja praktiliste tuvastamiskriteeriumide ja 
toimimisjuhistega.

Seletuskirjas on märgitud, et teave peaks olema avaldatud ühtses ja selgelt 
tähistatud rubriigis ning võimaluse korral struktureeritud kujul. Eelnõus 
piirdutakse siiski üldise nõudega avaldada teave asutuse veebilehel ning 
Justiits- ja Digiministeeriumi keskne koondamine on sätestatud üksnes 
võimalusena. Palume kaaluda ühtse avaldamisvormi ja veebirubriigi kohustuse 
või keskse avaldamislahenduse sätestamist, et teave oleks eri asutuste 
veebilehtedel ühetaoliselt leitav ja võrreldav.

Samuti ei ole sätestatud, kes kontrollib avaldamiskohustuse täitmist ega 
millised tagajärjed kaasnevad teabe avaldamata jätmise või hilinenud 
avaldamisega. Palume täpsustada järelevalve korraldus ja kohustuse täitmata 
jätmisele järgnevad meetmed või põhjendada seletuskirjas, kuidas tagatakse 
kohustuse tegelik täitmine.

Tehnilise märkusena palume parandada § 26² lõigete numeratsioon, kuna 
eelnõus on kaks lõiget 3.

3. Eelnõu § 1 punkt 16 – TubS § 38²

Ebaselgeks jääb ja seletuskirjast ei selgu, et kas lõige 1 jaemüügi 
rikkumises eeldatakse, et seda teeb ebaseaduslikult edasimüügi eesmärgil 
füüsiline isik, näiteks ostes reisil käies suurema koguse tooteid ja edasi 
müües. Samas ei pruugi ta seda teha sellisel juhul kulleri kaudu vaid 
pakiautomaadis ja see on suhteliselt raskesti tuvastatav ja avastatav.

Jaemüüki üldjuhul korraldab siiski juriidiline isik, kes peab olema kõigi 
eelduste korral registreerinud oma tegevuse. Seega ei lähe see tegevus lõike 
1 alla. Seletuskirjast ei selgu, kes on need isikud, kes võiksid jaemüügiga 
tegeleda ja selle sätte alla minna kui jaemüügiga tegelejad.

Samas, kui toode piiriüleselt edastaks väljastpoolt Eestit tellijale, siis 
millisel õiguslikul alusel toimub teises riigis tegutseva edasimüüja üle 
menetlus? Väärteomenetlust ei saa välisriigis asuva/tegutseva 
isiku/juriidilise isiku suhtes läbi viia.

4. Eelnõu § 1 punkt 22 – TubS § 51 lõiked 2 ja 3

Käesoleval hetkel kehtiva TubS § 32 p 6 sätestab, et riiklikku järelevalvet 
alaealisele kohaldatava tubakatoote ja tubakatootega seonduva toote 
tarbimise keelu ja piirangute järgimise üle teostab politseiametnik.

Seega tuleks § 51 lõikes 3 Politsei- ja Piirivalveameti menetluspädevus tuua 
ära sätted täpsustavalt alaealistega seotud rikkumiste osas, mitte laiendada 
kõigile  võimalikele tubakaseaduse rikkumistele. See suurendaks menetluse 
tõhusust, võimaldaks rikkumisi paremini avastada ning tagaks valdkonnaülese 
ja sisuliselt pädeva järelevalve.

Seaduses tehtava muudatuse osas on seletuskirjas § 382 osas täpsustatud, et 
käesoleva eelnõu sätete rikkumise väärtegude kohtuväline menetleja, kelleks 
on vastavalt oma pädevusele ja senisele regulatsioonile Maksu- ja Tolliamet 
ning Politsei- ja Piirivalveamet. Politseil antud sätte osas riikliku 
järelevalve pädevus puudub, seega õigusselguse huvides ei peaks politsei 
rolli selles sättes rõhutama ja välja tooma ka menetluse osas.

Ikka head

Ain Peil
nõunik
Siseministeerium

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

+372 5665 5626
 <https://www.siseministeerium.ee/> 
<http://www.facebook.com/siseministeerium> 
<https://open.spotify.com/show/1LO39xEFNzMh1Hd5ExumMi?si=9c67417b19184c53>