Subject: Ed: Postimehe päring
From: "RA Kommunikatsioon" <[email-masked]>
To: Kärolin Jenas <[email-masked]>
Date: Tue, 16 Dec 2025 10:29:21 +0200

Saatja: Anita Avakova <[email-masked]>
Saatmisaeg: neljapäev, 11. detsember 2025 14:30
Adressaat: RA Kommunikatsioon <[email-masked]>
Teema: Postimehe päring

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Tülitan teid Rus.Postimehest.

Üle kogu maailma on järjest populaarsemaks muutunud glükoositaseme
jälgimiseks mõeldud CGM-glükoosimonitorid. Ka Eesti turule on ilmunud
Hiina tootja Linxi CGM-seadmed, mida saab osta nii diabeetik kui ka
täiesti tavaline inimene ilma retseptita. Tegemist on meditsiiniseadmega,
mis töötab Hiina rakendusega Linx, sellel ei ole ei Eesti ega ühegi teise
Euroopa analoogi.

Rakenduse andmekogumispoliitikat analüüsides jääb selgeks, et see ei vasta
Euroopa GDPR-nõuetele ning kasutajate andmed võivad soovi korral sattuda
Hiina riigistruktuuride käsutusse. Sooviksime täpsustada, kas selliseid
nüansse arvestatakse seadmete hankimisel? Meditsiinilised andmed on ju
eriti tundlik info.

Samuti sooviksime mõista, kas Hiina päritolu tarkvara kontrollitakse
küberturvalisuse seisukohalt, kui tegemist on meditsiiniseadmetega. On
arusaadav, et Hiina tootjal on EL-is esindaja, kes kinnitab konkreetse
seadme ohutust. Kuid kes vastutab olukorras, kus seadme kaudu edastatud
andmed lekivad?

Toome näite: Hiina päritolu patsiendimonitorid koos Hiina püsivaraga. Nagu
Meditsiiniseadmete ja abivahendite andmekogu andmetest nähtub, kasutatakse
neid Eesti haiglates.

Oleksime väga tänulikud, kui saaksite vastata järgmise nädala esimesel
poolel. Palun kinnitage, et saite päringu kätte.

Lugupidamisega

Anita Avakova

Rus.Postimees ajakirjanik

+372 51997736

[email-masked] <mailto:[email-masked]>