Vabariigi Valitsuse korralduse „Eesti Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse majandus-, teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe alusel moodustatava ühiskomisjoni Eesti-poolse koosseisu kinnitamine“ eelnõu seletuskiri

1. Sissejuhatus

Vabariigi Valitsuse 3. septembri 2009 korraldusega nr 368 kiideti heaks Eesti Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse majandus-, teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe (edaspidi kokkulepe) eelnõu. Kokkuleppele kirjutas 7. septembril 2009 Vabariigi Valitsuse nimel alla peaminister Andrus Ansip. Kokkulepe jõustus 4. märtsil 2010.

Kokkuleppe artikkel 4 punkti 1 kohaselt luuakse selle ülesannete täitmiseks majandus-, teadus- ja tehnikakoostöö valitsustevaheline ühiskomisjon (edaspidi komisjon). Komisjoni koosseisu kuuluvad poolte valitsusasutuste esindajad. Komisjon võib kutsuda oma tööst osa võtma ka ettevõtjate esindajaid. Komisjon koguneb vajadust mööda, kas Eestis või Kasahstanis. Täpsema töökorra määrab kindlaks komisjon ise.

Vabariigi Valitsuse 23. mai 2019. a korraldus nr 129 „Eesti Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse majandus-, teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe alusel moodustatava ühiskomisjoni Eesti-poolse kooseisu kinnitamine“ (RT II, 28.05.2019, 1) vajab kaasajastamist, sest muutunud on nii ministrite kui ka ministeeriumide ja ministeeriumide osakondade ametinimetused.

Komisjoni ülesanneteks on välja töötada majandus-, teadus- ja tehnikakoostöö programme ja ettepanekuid, et soodustada koostööd. Seega võib komisjon teha uusi ettepanekuid, samuti hinnata toimunud programme. Komisjon hindab ja suunab Eesti-Kasahstani majanduskoostööd. 

Korralduse eelnõu ja seletuskirja koostas Välisministeeriumi juriidilise osakonna 1. büroo (rahvusvahelise õiguse büroo) jurist Stina-Maria Lusti (Stina-Maria.Lusti@mfa.ee, tel 637 7426).

2. Korralduse eesmärk

Korralduse eesmärk on kinnitada kokkuleppe alusel moodustatava valitsustevahelise ühiskomisjoni Eesti-poolne koosseis ja tunnistada kehtetuks eelmine Vabariigi Valitsuse korraldus.

3. Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs

Eelnõu koosneb kahest punktist. Esimese punktiga kinnitatakse ühiskomisjoni Eesti-poolne koosseis. Teise punktiga tunnistatakse kehtetuks Vabariigi Valitsuse varasem korraldus. Eelnõu kohaselt määratakse komisjoni esimees ja aseesimees ametikohapõhiselt ning liikmed nimetatakse ministeeriumipõhiselt. Siinkohal järgitakse eelkõige paindlikkuse põhimõtet, et inimeste ametikohal vahetumisel ei peaks muutma Vabariigi Valitsuse korraldust.

Eelnõu kohaselt määratakse komisjoni Eesti-poolseks esimeheks majandus- ja infotehnoloogiaminister (eelmises korralduses oli esimees majandus- ja taristuminister), aseesimeheks Välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostööküsimuste asekantsler (eelmises korralduses oli aseesimeheks välismajanduse ja arengukoostöö osakonna peadirektor) ning liikmeteks Haridus- ja Teadusministeeriumi, Kliimaministeeriumi (eelmises korralduses esindajad puudusid), Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi (eelmises korralduses oli märgitud nimega Maaeluministeerium), Siseministeeriumi ja Välisministeeriumi esindajad.

Vajadusel kaasab komisjon oma töösse ettevõtjate ja haridus- ning teadusasutuste esindajad.

Komisjon moodustatakse välissuhtlemisseaduse § 8 lõike 1 punkti 8 alusel ning kooskõlas Eesti Vabariigi valitsuse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse majandus-, teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe artikkel 4 punktiga 1.

Eelnõu on vastavuses Eesti Vabariigi põhiseaduse ja välissuhtlemisseadusega.

4. Eelnõu terminoloogia

Eelnõus ei kasutata uusi ega võõrkeelseid termineid.

5. Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele

Eelnõus ei käsitleta Euroopa Liidu õigusega reguleeritud valdkondi.

6. Korralduse mõjud

Ühiskomisjoni loomine on parim võimalus kindlaks määrata koostöövaldkondi ja ka lahendada majandus-kaubandussuhetes tekkivaid probleeme. 

Lisaks võimaldab korrapärane suhtlus komisjoni Eesti-poolsete liikmete hulka kuuluvate asutuste esindajate vahel operatiivselt välja selgitada ja võimaluse korral lahendada nende asutuste pädevusse kuuluvaid küsimusi suhetes Kasahstaniga.

7. Korralduse rakendamiseks vajalikud kulutused ja korralduse rakendamise eeldatavad tulud

Korralduse rakendamine ei too kaasa lisakulutusi. Komisjoni istungil osalemist rahastavad asjaomased ministeeriumid.

8. Rakendusaktid

Korralduse rakendamiseks ei ole vaja vastu võtta eraldi rakendusakte. 

9. Korralduse jõustumine

Korraldus jõustub üldkorras.

10. Eelnõu kooskõlastamine

Vabariigi Valitsuse korralduse eelnõu esitati kooskõlastamiseks eelnõude infosüsteemi kaudu.