Subject: Vs: Riigimaa oksjon - mis toimub?
From: "Karl Lindam" <[email-masked]>
To: "Kati Tamtik" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>,Marje Kolmar-Grüner <[email-masked]>, "Mai Lind" <[email-masked]>, "Erkki Keldo - MKM" <[email-masked]>, "Evelin Oras - MKM" <[email-masked]>, "Kertu Subka - MKM" <[email-masked]>, "Ahti Kuningas - MKM" <[email-masked]>, "Marko Gorban" <[email-masked]>, "madis.partel" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>
Cc: Eike Pärnamägi - MKM <[email-masked]>,Katri Värv <[email-masked]>, "Maire Salu" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, "info - MKM" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, "Jakob Lindam" <[email-masked]>, "Andres Lindam" <[email-masked]>
Date: Mon, 6 Oct 2025 10:39:40 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere

Selgitus arusaadav, kuid siiski mitte rahuldav ja ammendav.

1.	Mis põhjusel võtate aluseks lihtsustatud meetodit Kinnisasja erakorralise 
hindamise kord §25 lõike 2 punkti 2 järgi, mitte turupõhist kasutustasu nagu 
on sätestatud §-s 24 ja eksperthinnangu tellimist § 23 järgi?
§ 24 lõige 2): Turupõhise kasutustasu hindamiseks tellitakse üldjuhul 
tururendi hindamine kutseliselt hindajalt, lähtudes §-s 24 sätestatust. 
Turupõhise kasutustasu võib välja selgitada Maa- ja Ruumiamet või menetleja, 
lähtudes §-des 25 ja 26 sätestatust.

Kuigi, sama punkti teine poolt ütleb, et Turupõhise kasutustasu võib välja 
selgitada ka Maa- ja Ruumiamet või menetleja – siis eeldatakse siin 
ekspertiisi olemasolu ametkonna sees, mitte alt lati minekut ja lihtsustatud 
korras menetlemist. Tänased reaalturuhinnad ei ole antud mudeliga kooskõlas.

2.	Just täpselt selline maade igakordne ümberhindamine, mille aluseks ja 
vedajaks on just need samad kõrgeks aetud riigimaade oksjonid (nii müük, kui 
rent), ongi tänaseks tekitanud olukorra, kus näiliselt menetlusreegleid 
järgides on need samad reeglid turuga vastuollu pöördunud.

3.	Mul on hea meel, et Regionaal- ja Põllumajandusministeerium on selle 
teema olulisusest aru saanud, ning teinud ettepaneku teemat laiemalt 
käsitleda.

4.	Fakt on see, et taluvuspiir on ületatud. Nüüd on küsimus, kuidas seda 
muuta. Kas saame selle korda alustades objektiivsete hindamiste 
tellimistega, või on meil vaja hakata muutma Riigivaraseadust/Kinnisasja 
erakorralise hindamise seadust/või midagi muud?

Jätkame,

Lugupidamisega/Best regards,

Karl Lindam

Juhatuse liige

Aru Põllumajanduse OÜ

Tel: +372 53920232

E-post:  <mailto:[email-masked]> [email-masked]

Koduleht:  <http://www.arupm.ee/> www.arupm.ee

Saatja: Marje Kolmar-Grüner <[email-masked]>
Saatmisaeg: Friday, 3 October, 2025 17:37
Adressaat: Karl Lindam <[email-masked]>
Koopia: [email-masked]; Katri Värv <[email-masked]>; Maire 
Salu <[email-masked]>
Teema: Riigimaa oksjon - mis toimub?

Tere

Oleme arutanud Majandus-ja Kommunikatsiooniministeeriumiga Teie muret seoses 
viimaste aastate rendihindade kasvuga.

Selgitame Maa-ja Ruumiameti poolt põllumajandusliku rendihinna kujunemist.

Riigivaraseaduse § 18 lg 1 näeb ette, et kui riigivara antakse kasutamiseks 
teisele isikule, tuleb seda teha vähemalt turupõhise kasutustasu eest. 
Turupõhine kasutustasu on tasu, mille suurus vastab sarnastel tingimustel 
sarnaste asjade kasutamiseks sõlmitud kasutuslepingutes kokku lepitud 
kasutustasudele turul. Kui riigimaa läheb enampakkumisele, siis kasutustasu 
alghinnaks on 3% kasutusala väärtusest kinnisasja erakorralise hindamise 
korra § 25 lõike 2 punkti 2 alusel. Kasutustasu leitakse kasutusala hariliku 
väärtuse kaudu, mistõttu analüüsitakse müügiturgu. Kinnisasja väärtus 
hinnatakse sarnaste kinnisasjadega toimunud tehingute analüüsimisel, selleks 
kasutab Maa- ja Ruumiamet maakatastri tehingute andmebaasis registreeritud 
ostu-müügitehingute andmeid.

Hindamisel analüüsime igat hinnatavat vara objektipõhiselt ja lähtume selle 
andmetest. Hindamise käigus analüüsitakse ja arvestatakse peamiste sellele 
kasutusotstarbele omaste väärtust mõjutavate teguritega (kõlvik, pindala, 
mullad, PRIA toetuskõlbulikkus ja maakasutus, juurdepääs, kuju ja reljeef, 
kasutust piiravad kitsendused ja muud tegurid, millel võib olla oluline mõju 
maa väärtusele). Sihtotstarbe muutmise võimalusega hindamisel ei arvestata 
ja analüüsist jäetakse välja tehingud maatükkidega, millel võib olla turul 
ehituspotentsiaal.

Mätliku (27202:001:0046) kinnisasi asub Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas 
ja kasutusala suuruseks on 7,23 ha. Tegemist on haritava maaga, mis on PRIA 
põllumassiivide registri järgi põllukultuuride kasvatamise kasutusega. 
Valdavalt paikneb kinnisasi rähkmuldadel ning osaliselt leostunud muldadel. 
Reaalboniteet 49, mis on Lääne-Viru maakonna keskmisest (47) pisut kõrgem. 
Maatükile on hea juurdepääs ning olulised kitsendused, mis võiks piirata või 
raskendada kasutamist puuduvad. Hindamise käigus (24.07.2025) analüüsis Maa- 
ja Ruumiamet Lääne-Viru maakonnas ja Kadrina vallas toimunud hoonestamata 
maatulundusmaa (valdavalt haritava maa, põllukultuuride kasutus) tehinguid 
alates 2024. aastast. Tehingute hinnad Kadrina vallas jäid analüüsi seisuga 
vahemikku ca 5400 – 8900 €/ha. Hindamise tulemusena oli Mätliku kinnisasja 
kasutusala väärtus 7162 €/ha, mis teeb kasutustasuks 3% määra juures 7162 
€/ha x 3% = 215 €/ha/aastas.

Alates 2025. aasta algusest on edukaks tunnistatud 38 Lääne-Viru maakonnas 
asuva maatüki enampakkumine, mille maakasutus PRIA-s on põllukultuuride 
kasvatamine. Mediaankasutustasu 196 €/ha/aastas, maksimaalne kasutustasu 276 
€/ha/aastas. Üle 200 €/ha/aastase kasutustasuga on valimis maatükke 17 ehk 
ca 45%, mis on sarnaselt Mätliku kinnisasjaga valdavalt headel muldadel 
asuvad põllumaad.

Lõplik rendihind kujuneb enampakkumisel. Kui enampakkumine nurjub, siis 
riigivaraseaduse § 60 lg 2 alusel võib teistkordsel enampakkumisel alghinda 
langetada kuni 20%, mida praktikas ka tehakse.

Lugupidamisega

	Marje Kolmar-Grüner
juhataja I maa hindamise osakond
+372 5564 4559

Maa- ja Ruumiamet
 <mailto:[email-masked]> [email-masked]
 <http://www.maaruum.ee/> www.maaruum.ee

Mustamäe tee 51, Tallinn

From: Karl Lindam <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Sent: Wednesday, September 24, 2025 4:58 PM
To: Kati Tamtik <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; 
Anu Nemvalts <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; 
Maire Salu <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; Katri 
Värv <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; Marje 
Kolmar-Grüner <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >; Mai Lind <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >; [email-masked] 
<mailto:[email-masked]> ;  <mailto:[email-masked]> 
[email-masked]; [email-masked] <mailto:[email-masked]> ; 
[email-masked] <mailto:[email-masked]> ; 
<mailto:[email-masked]> [email-masked]; Marko Gorban 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; 
[email-masked] <mailto:[email-masked]> ; Madis Pärtel 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; 
[email-masked] <mailto:[email-masked]> ; 
<mailto:[email-masked]> [email-masked]
Cc: MA Üldpost <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; 
[email-masked] <mailto:[email-masked]> ; [email-masked] <mailto:[email-masked]> ; 
[email-masked] <mailto:[email-masked]> ; 
<mailto:[email-masked]> [email-masked]; Jakob Lindam 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; Andres Lindam 
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Subject: Riigimaa oksjon - mis toimub?

Riigimaa oksjon

Alghind 218 €/ha

Kadrina vald Hulja alevik

Mätliku 27202:001:0046  7,45 ha

Kasulik póld 7,10 ha

1553.- aastas

Osalustasu 31.-

Lugupeetud asjaosalised,

Statistikaameti andmete järgi oli kogu Eesti keskmine põllumaa rendihind 
2023 aastal 102 €/ha. Aasta ennem seda 101€/ha.

Kirja aluseks oleva põllumaa rendi hind oli eelmisel aastal 109 €/ha. Täna 
pakutav alghind on 218 €/ha - 100% kõrgem.

Põllumajandusmaade vahendamisega tegelevad ettevõtted on selgelt öelnud, et 
väga kvaliteetse põllumaa rendihinnad on 2025 aastal kuni 200€/ha. Ma 
rõhutan, KUNI 200€/ha, sest isegi kõige kogenumad eksperdid saavad aru, et 
igasugune taluvuspiir on saavutatud ning enam üles ei ole minna võimalik. 
https://mets.ee/pollumaa-rent/

Põllumaa ostuhinnad on viimastel aastatel samuti jõudsalt tõusnud, kuni 
jõudsid 2024 aastal punkti, kus ka kinnisvaraga tegelevad ettevõtted said 
aru, et enam tõsta ei saa, kuna ükski põllumees ei ole võimeline enam 
hinnatõusuga kaasa minema. 2024. aastast on hinnad langenud.

Kuna meile tundub, et teemaga tegelevatel isikutel puudub selge arusaam 
kuidas ja kui palju põllumajandussektoris teraviljakasvatuse pealt tulu 
teenitakse, siis teen selle kohta lühikese ülevaate.

Eestis proovib põllumees keskmiselt 1000 €/ha käivet teha. Mõne kultuuriga 
100 € rohkem, teisega jälle 100 € vähem. Mõnel aastal läheb hästi, ja saab 
kohe 400 € mõne erilise kultuuriga plussi, kuid 5-l aastal 7st läheb 
vastupidi ja siis läheb kogu see kahel heal aastal kogutud tulu miinus 
aastate katmiseks.

Aga keskmiselt siiski 1000 €/ha käivet.

Tasuvus punkt on olenevalt ettevõtte suurusest ja viljahinnast keskmiselt 
850-900€ ha juures. See on number, kus kulud ja tulud on nullis ja kasumit 
ei teenita.

Meie keskmine rendihind on 130€/ha juures, ja üle 200€/ha ei ole me kunagi 
kellelegi maksnud.

Lisan siia juurde, et põllumajandustoetused, mis olid siiani põllumeestele 
ainsaks kasumiallikaks, on viimastel aastatel oluliselt vähenenud, meie 
ettevõtte näitel -50%.

Seega, kui eelnev arvutuskäik kokku võtta, siis käib kogu teraviljakasvatuse 
äri 100 €/ha pärast, millest oleks võimalik kas investeeringuid teha, või 
tulu teenida.

Nüüd aga näeme olukorda, kus riigi poolt on rendioksjoni alghinnaks seatud 
218€/ha.

Tehes nüüd tagurpidi arvutuse näeme, et 218€+ rendihinna juures väheneks 
hektari tulu 78+€, mis on -78% eeldatavast tulust.

Arenguseire Keskus toob lühiraportis “Trendid ja konkurentsivõime Eesti 
põllumajanduses”  välja, et Eesti põllumajandustootjad on viimased kaks 
aastat töötanud kahjumiga. Põhjuseks on tootmisprotsessis sisendina 
kasutatud kaupade ja teenuste kallinemine müügitulust kiiremini ning 
põllumajandussaaduste vähene väärindamine. Viimasel viiel aastal on väga 
kiiresti kasvanud energia ja mootorikütuste hinnad (82%), loomasööt (38%), 
väetised (35%) ja seemned (31%). Lisaks kasutatakse Eesti põllumajanduses 
rohkem välismaist päritolu tootmissisendeid kui meie lähiriikides.

Siinkohal tuleb rõhutada, et teraviljakasvatuses ei ole müügitulud 
taasiseseisvunud Eesti ajaloos kunagi kasvanud. Võrdluseks võib tuua nisu 
maailmaturu hinna, mida eelkõige juhib Chicago börs – see on püsinud 50 
aasta vältel  keskmiselt 200 $/tonn ja on täna isegi alla selle.

Seega, kust kohast tekib teraviljakasvatajatele lisatulu? Kunagi tekkis läbi 
ettevõtete kasvu, siis mõned aastat läbi efektiivistumise, kuid lagi on juba 
ammu saavutatud. Eestis keskmine toodang hektari kohta on püsinud juba 
aastaid samal tasemel.

*	Vastus: ei tekigi!

Tänases olukorras, kus kõik kulud on juba niigi ebareaalselt tõusnud ning 
sektori elujõulisus püsib juuksekarva otsas, peab riik oma tootjaid 
võimalikult ruttu toetama hakkama, mitte neid koorima.

Kuid Riik, mille ülesandeks on oma rahvast toita ja majandust elavdada, on 
asunud kinnisvara ärisse, proovides sellega üle trumbata isegi kõige 
kogenumad kinnisvaraärimehed erasektoris.

Selline suhtumine ei ole mitte ainult vastuolus turutingimustega, vaid on 
otseselt sektorit kahjustav ja seda hävitamisele suunav.

See on täielikult vastuvõetamatu ning näitab otseselt asjaosaliste vähest 
informeeritust ning ebakompetentsust.

Toon siia lõppu veel ühe illustreeriva näite:

Suurte tehnikatootjate margiesindajad toovad partnerite esindajaid otse 
põllumeesteni, et näidata neile reaalset olukorda – tehnika hinnad peavad 
langema, mitte enam tõusma – põllumees ei suuda endale enam uut tehnikat 
lubada. Seda kogu Euroopas.

Põllumajandus on ainus majandussektor maailmas, mis ei saa enda tootele 
hinda juurde panna, isegi kui kõikide sisendite hinnad on igal aastal 
tõusvad.

Lõpetuseks: Kust kohast peaks põllumees lisa raha võtma? Ja kes suutis 
sellise rendihinna välja mõelda?

Põllumaa rendihindadega manipuleerimine ei ole kindlasti koht, kus Eesti 
riik peaks oma toidutootjaid pigistama.

Olen täiesti kindel, et lähi aastatel jõuab sektori elujõulisuse kriitilisus 
väga suure kella külge, kuid kui me selliselt pigistamist jätkame, võib 
sektori päästmisega olla juba hilja. Ja siis kasvatamegi ainult 
püsirohumaid, keskkonnahoiuks. Kuhu jääb toidujulgeolek?

Ma soovin selle kirjaga alustada suuremat diskussiooni ning kindlasti on see 
alles teematõstatuse algus.

Lühiperspektiivis on vaja kiiresti lõpetada ebamõislikud piirangud ning teha 
ümber maksustamispoliitika. Alustades põllumaa rendihinnast – koheselt!

Jään ootama ettepanekuid, selgitusi ja tegusid!

*Ning sellise hinnaga põllumaale pakkumist esitada ei suuda isegi meie 
suurune ettevõte, olgugi, et see on meile üks kõige lähedamal asuvaid põlde, 
mida oleme juba viimased 20+ aastat kasutanud.

Hästi tehtud, Eesti Riik!

Lugupidamisega/Best regards,

Karl Lindam

Juhatuse liige

Aru Põllumajanduse OÜ

Tel: +372 53920232

E-post: [email-masked] <mailto:[email-masked]>

Koduleht: www.arupm.ee <http://www.arupm.ee/>

---

Kiri on saadetud väljastpoolt valitsemisala.  Ärge avage kirjaga kaasa 
tulnud linke või manuseid enne, kui olete saatja õigsuses ja sisu 
turvalisuses kindel.