Lisa
Kultuuriministri 30.09.2025.a määruse nr 6
„Riigieelarvest Kultuuriministeeriumile spordi toetamiseks 
eraldatud vahenditest sporditoetuste taotlemise ja andmise 
kord ning sportlasele ja tema treenerile preemia määramise kord” juurde

Spordialaliidu toetuse taotlejate hindamise kriteeriumid  ja toetuse arvutamise kord
 
Spordialaliidu toetuse jaotamine spordialaliitude rühmade vahel  
 
1.	Spordialaliidu tegevustoetus ja noortespordi toetus jaotatakse spordialaliitude rühmade vahel järgmiselt: 
1.1.	60–65% olümpiaalade spordialaliidud; 
1.2.	25–30% võistkondlikke sportmänge arendavad spordialaliidud;
1.3.	10–15% muud spordialaliidud. 
 
2.	Spordikohtunike tegevuse arendamise toetuse ja Team Estonia olümpiaettevalmistustoetuse jaotamisel käsitletakse spordialaliite ühes rühmas. 
 
3.	Team Estonia koondise toetus jaotatakse spordialaliitude rühmade vahel järgmiselt:  
3.1.	30-40% olümpiaalade spordialaliidud;  
3.2.	55-65% võistkondlikke sportmänge arendavad spordialaliidud;  
3.3.	5–10% muud spordialaliidud.  
 
Spordialaliidu tegevustoetuse taotleja hindamise kriteeriumid ja tegevustoetuse arvutamise kord 
 
4.	Spordialaliidu tegevustoetuse taotleja hindamise kriteeriumid, mida hinnatakse käesoleva lisa punktides 5–12 esitatud punktisüsteemi alusel, on järgmised: 
4.1.	spordiala harrastajate arv Eesti spordiregistri (edaspidi ESR) viimase kinnitatud seisuga, arvestades harrastajaid üksnes nendes spordiklubides ja spordikoolides, kus tegutseb vähemalt üks vastava spordiala treenerikutsega treener; 
4.2.	treenerikutsega treenerite üldarv spordialal ESR andmetel toetuse taotluse esitamise tähtpäeva seisuga; 
4.3.	viienda või kõrgema kutsetasemega treenerite arv spordialal ESR andmetel toetuse taotluse esitamise tähtpäeva seisuga; 
4.4.	täiskasvanute sportlikud saavutused; 
4.5.	viimastel olümpiamängudel startinud sportlaste arv;  
4.6.	hea juhtimistava järgimine spordialaliidus.  
 
5.	Spordiala harrastajate arvu eest ESR viimase kinnitatud seisuga spordiklubides ja spordikoolides, kus tegutseb vähemalt üks vastava spordiala treenerikutsega treener, saab spordialaliit punkte järgmiselt: 
100–299 harrastajat    1 punkt  
 300–499 harrastajat        2 punkti 
 500–999 harrastajat        3 punkti 
1000–1999 harrastajat     4 punkti  
2000–2999 harrastajat     5 punkti  
3000–3999 harrastajat     6 punkti  
4000–4999 harrastajat     7 punkti  
5000–5999 harrastajat     8 punkti  
6000–6999 harrastajat     9 punkti  
7000 ja enam harrastajat 10 punkti  
 
6.	Treenerikutsega treenerite üldarvu eest ESR andmetel toetuse taotluse esitamise tähtpäeva seisuga saab spordialaliit punkte järgmiselt: 
1–19 treenerit              1 punkt   
20–49 treenerit            2 punkti  
50–99 treenerit            3 punkti  
100–199 treenerit        4 punkti  
200 ja enam treenerit  5 punkti  
 
7.	Viienda või kõrgema kutsetasemega treenerite arvu eest ESR andmetel toetuse taotluse esitamise tähtpäeva seisuga saab spordialaliit punkte järgmiselt: 
1–9 treenerit                1 punkt   
10–19 treenerit            2 punkti  
20–49 treenerit            3 punkti  
50–99 treenerit            4 punkti  
100 ja enam treenerit  5 punkti  
 
8.	Täiskasvanute sportlike saavutuste eest kogub olümpiaala spordialaliit saavutuspunkte, mille summa teisendatakse punktideks vastavalt käesoleva lisa punktile 8.2. 
8.1.	Olümpiaalade spordialaliitude rühmas hindab komisjon sportlikke saavutusi järgmiselt:  
8.1.1.	arvestatakse toetuse kasutamise aastale eelneva viie aasta tulemusi, sealjuures arvestatakse kõige varasemast aastast ainult IV kvartalis saavutatud tulemusi ja kõige hilisemast aastast I–III kvartalis saavutatud tulemusi;      
8.1.2.	arvestatakse ainult OM kavas olevatel distsipliinidel saavutatud tulemusi;  
8.1.3.	iga sportlase või võistkonna puhul arvestatakse kuni kahte paremate saavutuspunktidega tulemust, millest üks on: 
8.1.3.1.	parim tulemus OM-l;  
8.1.3.2.	parim tulemus muul võistlusel; 
8.1.4.	samal distsipliinil arvestatakse enam kui ühe võistkonna tulemusi juhul kui üle poole võistkonna liikmetest on erinevad;  
8.1.5.	parima saavutuspunktiga tulemus selgitatakse välja tabeli 1 ja käesoleva lisa punktides 8.1.6.1–8.1.6.4 nimetatud koefitsientide põhjal, lugedes parimaks tulemuseks erinevate võistluste võrdluses kõrgeima saavutuspunktiga tulemust;  
8.1.6.	tulemuste hindamisel rakendatakse järgmisi koefitsiente:  
8.1.6.1.	kui individuaalalal oli osalejaid kuni 12 ja võistlusele ei eelnenud kvalifikatsioonivõistlust ega olnud vajalik täita norm, rakendatakse tabelis 1 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 0,5;   
8.1.6.2.	kui võistkonnaalal oli osalevaid võistkondi kuni kuus ja võistlusele ei eelnenud kvalifikatsioonivõistlust ega olnud vajalik täita norm, rakendatakse tabelis 1 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 0,5; 
8.1.6.3.	kui võistlusel saavutatud tulemus oli paremusjärjestuse teises pooles, rakendatakse tabelis 1 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 0,5;  
8.1.6.4.	kui võistkonda kuulus üle kolme võistleja, rakendatakse tabelis 1 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 2,0. 
8.1.7.	Komisjonil on õigus omal algatusel või spordialaliidu põhjendatud ettepanekul arvestada tabelis 1 nimetamata olulistel rahvusvahelistel võistlustel saavutatud tulemusi ning spordialaliidu põhjendatud ettepanekul muuta käesoleva lisa punktides 8.1.6.1–8.1.6.3 nimetatud koefitsiente. Spordialaliit esitab vastavad ettepanekud kirjalikult toetuse taotluse esitamise tähtpäevaks taotluste menetlejale. 
 
Koht 	OM ja MM 	EM 	Universiaad 	MK või MM etapp 	MK või MM üldvõit 	
1. koht 	16 	8 	4 	 6 	16	
2. koht 	14 	7 	2 	 4 	 14 	
3. koht 	12 	6 	1 	 2 	 12 	
4. koht 	10 	5 	 	 	 	
5. koht 	9 	4,5 	 	 	 	
6. koht 	8 	4 	 	 	 	
7. koht 	7 	3,5 	 	 	 	
8. koht 	6 	3 	 	 	 	
9. koht 	5 	2,5 	 	 	 	
10. koht 	4 	2 	 	 	 	
11. koht 	3 	1,5 	 	 	 	
12. koht 	2 	1 	 	 	 	
Tabel 1. OM alade saavutuspunktid täiskasvanute sportlike tulemuste eest 
 
8.2.	Olümpiaala spordialaliidule erinevate sportlaste ja võistkondade poolt saavutatud tulemuste eest määratud saavutuspunktid liidetakse ning teisendatakse punktideks järgmiselt:   
kuni 1 saavutuspunkt 	1 punkt 	
1,01–3 saavutuspunkti 	2 punkti 	
3,01–5 saavutuspunkti 	3 punkti 	
5,01–10 saavutuspunkti 	4 punkti 	
10,01–20 saavutuspunkti  	5 punkti 	
20,01–30 saavutuspunkti 	7,5 punkti 	
30,01–40 saavutuspunkti  	10 punkti 	
40,01–50 saavutuspunkti 	12,5 punkti 	
50,01–60 saavutuspunkti 	15 punkti 	
60,01–70 saavutuspunkti 	17,5 punkti 	
70,01–80 saavutuspunkti 	20 punkti 	
80,01–90 saavutuspunkti 	22,5 punkti 	
90,01–100 saavutuspunkti 	25 punkti 	
100,01–110 saavutuspunkti 	27,5 punkti 	
110,01 ja enam saavutuspunkti  30 punkti 
 
9.	Täiskasvanute sportlike saavutuste eest kogub muu spordialaliit saavutuspunkte, mille summa teisendatakse punktideks vastavalt käesoleva lisa punktile 9.2. 
9.1.	Muude spordialaliitude rühmas hindab komisjon sportlikke saavutusi järgmiselt:  
9.1.1.	arvestatakse toetuse kasutamise aastale eelneva viie aasta tulemusi, sealjuures arvestatakse kõige varasemast aastast ainult IV kvartalis saavutatud tulemusi ja kõige hilisemast aastast I–III kvartalis saavutatud tulemusi;   
9.1.2.	arvestatakse tulemusi võistlustelt, millele eelnes kvalifikatsioonivõistlus, oli vajalik täita norm või kus osales vähemalt kümme sportlast või vähemalt kuus võistkonda;  
9.1.3.	iga sportlase või võistkonna puhul arvestatakse parima saavutuspunktiga tulemust; 
9.1.4.	samal distsipliinil arvestatakse enam kui ühe võistkonna tulemusi juhul kui üle poole võistkonna liikmetest on erinevad; 
9.1.5.	parima saavutuspunktiga tulemus selgitatakse välja tabeli 2 ja käesoleva lisa punktides 9.1.6.1 ja 9.1.6.2 nimetatud koefitsientide põhjal, lugedes parimaks tulemuseks erinevate võistluste võrdluses kõrgeima saavutuspunktiga tulemust; 
9.1.6.	tulemuste hindamisel rakendatakse järgmisi koefitsiente:  
9.1.6.1.	kui võistlusel saavutatud tulemus oli paremusjärjestuse teises pooles, rakendatakse tabelis 2 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 0,5;  
9.1.6.2.	kui võistkonda kuulus üle kolme võistleja, rakendatakse tabelis 2 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 2,0. 
9.1.7.	Komisjonil on õigus omal algatusel või spordialaliidu põhjendatud ettepanekul arvestada tabelis 2 nimetamata olulistel rahvusvahelistel võistlustel saavutatud tulemusi ning spordialaliidu põhjendatud ettepanekul muuta käesoleva lisa punktis 9.1.6.1 nimetatud koefitsienti. Spordialaliit esitab vastavad ettepanekud kirjalikult toetuse taotluse esitamise tähtpäevaks taotluste menetlejale. 
 
Koht 	MM 	EM 	MK või MM etapp 	MK või MM üldvõit 	
1. koht 	14 	7 	 5 	 14 	
2. koht 	12 	6 	 3 	 12 	
3. koht 	10 	5 	 1 	 10 	
4. koht 	8 	4 	 	 	
5. koht 	7 	3,5 	 	 	
6. koht 	6 	3 	 	 	
7. koht 	5 	2,5 	 	 	
8. koht 	4 	2 	 	 	
9. koht 	3 	1,5 	 	 	
10. koht 	2 	1 	 	 	
Tabel 2. Muude alade saavutuspunktid täiskasvanute sportlike tulemuste eest  
 
9.2.	Muule spordialaliidule erinevate sportlaste ja võistkondade poolt saavutatud tulemuste eest määratud saavutuspunktid liidetakse ning teisendatakse punktideks järgmiselt:   
kuni 1 saavutuspunkt 	1 punkt 	
1,01–3 saavutuspunkti 	2 punkti 	
3,01–5 saavutuspunkti 	3 punkti 	
5,01–10 saavutuspunkti 	4 punkti 	
10,01–20 saavutuspunkti  	5 punkti 	
20,01–30 saavutuspunkti 	7,5 punkti 	
30,01–40 saavutuspunkti  	10 punkti 	
40,01–50 saavutuspunkti 	12,5 punkti 	
50,01–60 saavutuspunkti 	15 punkti 	
60,01–70 saavutuspunkti 	17,5 punkti 	
70,01 ja enam saavutuspunkti 	20 punkti 	
 
10.	Võistkondlike sportmängude rühmas hindab komisjon toetuse kasutamise aastale eelneval neljal aastal saavutatud tulemusi punktiskaalal 0–10. Erinevatel distsipliinidel saavutatud tulemuste eest antud punktid liidetakse. Komisjon hindab tulemusi arvestades järgmisi asjaolusid:  
10.1.	distsipliini kuulumine OM kavasse; 
10.2.	kas tegemist on Euroopa meistrivõistluste, maailmameistrivõistluste või muu võistlusega; 
10.3.	liikmete arv rahvusvahelises katusorganisatsioonis; 
10.4.	võistlusel osalenud riikide arv; 10.5. koondise koht maailma edetabelis. 
 
11.	Iga OM-l startinud sportlase eest saab spordialaliit 1 punkti.  
 
12.	Hea juhtimistava järgimise hindamisel võtab komisjon aluseks järgmised spordialaliidu juhtimisega seonduvad asjaolud toetuse kasutamise aastale eelneval aastal: 
12.1.	majandusaasta aruande seaduses ettenähtud korras ja tähtajal esitamine äriregistrile. 
Spordialaliit kaotab 1 punkti, kui aruanne on esitatud hiljem kui seaduses ettenähtud tähtaeg;  
12.2.	varasem aruandevõlgnevus Kultuuriministeeriumi või rahvusliku olümpiakomitee ees. Spordialaliit kaotab 1 punkti, kui kuni kaks aruannet on esitatud hilinemisega. Spordialaliit kaotab 2 punkti, kui rohkem kui kaks aruannet on esitatud hilinemisega; 
12.3.	spordialaliidu juriidilisest isikust liikmete andmete esitamine ESR-le. Spordialaliit kaotab 
1 punkti, kui vähemalt 15% spordialaliidu liikmeks olevatest spordiorganisatsioonidest ei ole andmeid õigeaegselt esitanud;  
12.4.	spordialaliidu esindajate osalemine rahvusvahelise katusorganisatsiooni juhatuses, komisjonis, ekspertrühmas. Kontrollitakse spordialaliitude poolt esitatud andmete alusel. Spordialaliit saab 1 punkti, kui spordialaliidul on vähemalt üks esindaja vastava spordiala rahvusvahelise katusorganisatsiooni juhatuses, komisjonis, ekspertrühmas või nendega samaväärses organis;  
12.5.	spordialaliidu treenerite hindamiskomisjoni regulaarne tegutsemine. Kontrollitakse hindamiskomisjoni olemasolu ning selle tegevust. Spordialaliit kaotab 1 punkti, kui hindamiskomisjoni ei ole moodustatud, hindamiskomisjon ei ole aasta jooksul kogunenud ega  pikendanud või välja andnud ühtegi kutset või hindamiskomisjoni töös esineb puudusi;  
12.6.	liitumine rahvusliku olümpiakomitee koostatud hea juhtimise tavaga. Spordialaliit kaotab 1 punkti, kui ta ei ole liitunud rahvusliku olümpiakomitee koostatud hea juhtimise tavaga;  
12.7.	koostöö Eesti Spordi Biograafilise Leksikoni ja Eesti spordi aastaraamatu koostajaga. Ettepaneku koostöö hindamiseks teeb leksikoni ja aastaraamatu koostaja, edastades selle taotluste menetlejale toetuse taotluse esitamise tähtpäevaks. Spordialaliit kaotab 1 punkti, kui komisjon hindab koostööd  mitterahuldavaks; 
12.8.	koostöö Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutusega maailma dopinguvastase koodeksi ja teiste spordivaldkonna konventsioonide rakendamisel ja järgimisel. Ettepaneku koostöö hindamiseks teeb Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus, edastades selle taotluste menetlejale toetuse taotluse esitamise tähtpäevaks. Spordialaliit kaotab 1 punkti, kui Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus hindab spordialaliidu tegevust keelatud ainete kasutamise, spordivõistluste manipuleerimise ja vägivalla vastases ennetustöös mitterahuldavaks; 
12.9.	spordivõistlustega manipuleerimise vastaste ennetavate meetmete kasutusele võtmine ja  manipuleerimisega seotud isikute karistamise korra kinnitamine. Spordialaliit kaotab 1 punkti kui alaliidu dokumentidega ei ole reguleeritud võitlus spordivõistlustega manipuleerimise vastu;  
12.10.	Euroopa Liidu projektides osalemine ja Euroopa Liidu toetuste kaasamine spordiala arendamiseks. Kontrollitakse spordialaliitude poolt esitatud andmete alusel. Spordialaliit saab 1 punkti, kui spordialaliit on osalenud vähemalt ühes Erasmus+ programmi koostööpartnerluse projektis. 
 
13.	Spordialaliidu punktid harrastajate, treenerite, sportlike saavutuste, OM-l startinud sportlaste ja hea juhtimistava järgimise eest liidetakse ning arvutatakse spordialaliidu punktide osakaal vastava spordialaliitude rühma punktide üldarvust. Vastavalt punktide osakaalule arvutatakse spordialaliidu tegevustoetus lähtuvalt käesoleva lisa punktides 1.1–1.3 sätestatust. Spordialaliidud, kellele eraldatav toetuse summa jääb alla 5 000 euro, jäetakse toetuse saajate hulgast välja ning selle tulemusel tekkinud jääk jaotatakse vastavas spordialaliitude rühmas punktide osakaalust lähtuvalt toetuse saajate hulka alles jäänud spordialaliitude vahel.   

Spordialaliidu noortespordi toetuse taotleja hindamise kriteeriumid ja noortespordi toetuse arvutamise kord 
 
14.	Spordialaliidu noortespordi toetuse taotleja hindamise kriteeriumid, mida hinnatakse vastavalt käesoleva lisa punktidele 16–17, on järgmised: 
14.1.	spordiala noorte harrastajate arv ESR viimase kinnitatud seisuga, arvestades harrastajaid üksnes nendes spordiklubides ja spordikoolides, kus tegutseb vähemalt üks vastava spordiala treenerikutsega treener; 
14.2.	spordiala noorte harrastajate arv spordiklubides, spordikoolides ja spordialaliitudes, kelle treenimise eest eraldatakse treeneri tööjõukulu toetust, arvestades noori, kes on toetuse kasutamise aasta 1. jaanuari seisuga vähemalt 10-aastased; 
14.3.	noorte ja juunioride sportlikud saavutused.  
 
15.	Spordialaliidu noortespordi toetus jaotatakse spordialaliitude vahel järgmiselt:  
15.1.	25% vastavalt käesoleva lisa punktis 14.1 märgitud noorte harrastajate arvule; 
15.2.	25% vastavalt käesoleva lisa punktis 14.2 märgitud noorte harrastajate arvule; 
15.3.	50% vastavalt käesoleva lisa punktis 14.3 märgitud sportlikele saavutustele.  
 
16.	Noorte ja juunioride sportlike saavutuste eest kogub spordialaliit saavutuspunkte.  
16.1.	Olümpiaalade spordialaliitude rühmas hindab komisjon sportlikke saavutusi järgmiselt:  
16.1.1.	arvestatakse toetuse kasutamise aastale eelneva kolme aasta tulemusi, sealjuures arvestatakse kõige varasemast aastast ainult IV kvartalis saavutatud tulemusi ja kõige hilisemast aastast I–III kvartalis saavutatud tulemusi;      
16.1.2.	arvestatakse ainult OM kavas olevatel distsipliinidel saavutatud või OM distsipliinidega otseselt seotud (näiteks erinevad distantsid, kaalukategooriad) tulemusi;  
16.1.3.	arvestatakse tulemusi, mis on saavutatud U16 või vanemate vanuseklasside võistlustel, lähtudes rahvusvahelise katusorganisatsiooni poolt kehtestatud vanuseklassidest; 
16.1.4.	iga sportlase või võistkonna puhul arvestatakse parima saavutuspunktiga tulemust; 
16.1.5.	samal distsipliinil arvestatakse enam kui ühe võistkonna tulemusi juhul kui üle poole võistkonna liikmetest on erinevad;  
16.1.6.	parima saavutuspunktiga tulemus selgitatakse välja tabeli 3 ja käesoleva lisa punktides 16.1.7.1–16.1.7.6 nimetatud koefitsientide põhjal, lugedes parimaks tulemuseks erinevate võistluste võrdluses kõrgeima saavutuspunktiga tulemust;  
16.1.7.	tulemuste hindamisel rakendatakse järgmisi koefitsiente:  
16.1.7.1.	kui individuaalalal oli osalejaid kuni 12 ja võistlusele ei eelnenud kvalifikatsioonivõistlust ega olnud vajalik täita norm, rakendatakse tabelis 3 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 0,5; 
16.1.7.2.	kui võistkonnaalal oli osalevaid võistkondi kuni kuus ja võistlusele ei eelnenud kvalifikatsioonivõistlust ega olnud vajalik täita norm, rakendatakse tabelis 3 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 0,5;  
16.1.7.3.	kui võistlusel saavutatud tulemus oli paremusjärjestuse teises pooles, rakendatakse tabelis 3 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 0,5;  
16.1.7.4.	kui tulemus saavutati alates U19 vanuseklassist, rakendatakse tabelis 3 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 1,25; 
16.1.7.5.	kui kuni 21-aastane sportlane saavutas tulemuse täiskasvanute tiitlivõistlustel, rakendatakse tabelis 3 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 1,5; 
16.1.7.6.	kui võistkonda kuulus üle kolme võistleja, rakendatakse tabelis 3 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 2,0.   
16.1.8.	Komisjonil on õigus omal algatusel või spordialaliidu põhjendatud ettepanekul arvestada tabelis 3 nimetamata olulistel rahvusvahelistel võistlustel saavutatud tulemusi ning spordialaliidu põhjendatud ettepanekul muuta käesoleva lisa punktides 16.1.7.1–16.1.7.3 nimetatud koefitsiente. Spordialaliit esitab vastavad ettepanekud kirjalikult toetuse taotluse esitamise tähtpäevaks taotluste menetlejale. 
 
Koht 	MM 	EM 	
1. koht 	16 	8 	
2. koht 	14 	7 	
3. koht 	12 	6 	
4. koht 	10 	5 	
5. koht 	9 	4,5 	
6. koht 	8 	4 	
7. koht 	7 	3,5 	
8. koht 	6 	3 	
9. koht 	5 	2,5 	
10. koht 	4 	2 	
11. koht 	3 	1,5 	
12. koht 	2 	1 	
Tabel 3. OM alade saavutuspunktid noorte ja juunioride sportlike tulemuste eest 
 
16.2.	Sportlikke saavutusi muude spordialaliitude rühmas hindab komisjon järgmiselt:  
16.2.1.	arvestatakse toetuse kasutamise aastale eelneva kolme aasta tulemusi, sealjuures arvestatakse kõige varasemast aastast ainult IV kvartalis saavutatud tulemusi ja kõige hilisemast aastast I–III kvartalis saavutatud tulemusi;      
16.2.2.	arvestatakse tulemusi, mis on saavutatud U16 või vanemate vanuseklasside võistlustel, lähtudes rahvusvahelise katusorganisatsiooni poolt kehtestatud vanuseklassidest; 
16.2.3.	arvestatakse tulemusi võistlustelt, millele eelnes kvalifikatsioonivõistlus, oli vajalik täita norm või kus osales vähemalt kümme sportlast või vähemalt kuus võistkonda;  
16.2.4.	iga sportlase või võistkonna puhul arvestatakse parima saavutuspunktiga tulemust; 
16.2.5.	samal distsipliinil arvestatakse enam kui ühe võistkonna tulemusi juhul kui üle poole võistkonna liikmetest on erinevad; 
16.2.6.	parima saavutuspunktiga tulemus selgitatakse välja tabeli 4 ja käesoleva lisa punktides 16.2.7.1–16.2.7.4 nimetatud koefitsientide põhjal, lugedes parimaks tulemuseks erinevate võistluste võrdluses kõrgeima saavutuspunktiga tulemust; 
16.2.7.	tulemuste hindamisel rakendatakse järgmisi koefitsiente:  
16.2.7.1.	kui võistlusel saavutatud tulemus oli paremusjärjestuse teises pooles, rakendatakse tabelis 4 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 0,5;  
16.2.7.2.	kui tulemus saavutati alates U19 vanuseklassist, rakendatakse tabelis 4 märgitud saavutuspunktidele koefitsient 1,25;  
16.2.7.3.	kui kuni 21-aastane sportlane saavutas tulemuse täiskasvanute tiitlivõistlustel, rakendatakse tabelis 4 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 1,5; 
16.2.7.4.	kui võistkonda kuulus üle kolme võistleja, rakendatakse tabelis 4 märgitud saavutuspunktidele koefitsienti 2,0. 
16.2.8.	Komisjonil on õigus omal algatusel või spordialaliidu põhjendatud ettepanekul arvestada tabelis 4 nimetamata olulistel rahvusvahelistel võistlustel saavutatud tulemusi ning spordialaliidu põhjendatud ettepanekul muuta käesoleva lisa punktis 16.2.7.1 nimetatud koefitsienti. Spordialaliit esitab vastavad ettepanekud kirjalikult toetuse taotluse esitamise tähtpäevaks taotluste menetlejale. 
 
Koht 	MM 	EM 	
1. koht 	14 	7 	
2. koht 	12 	6 	
3. koht 	10 	5 	
4. koht 	8 	4 	
5. koht 	7 	3,5 	
6. koht 	6 	3 	
7. koht 	5 	2,5 	
8. koht 	4 	2 	
9. koht 	3 	1,5 	
10. koht 	2 	1 	
Tabel 4. Muude alade saavutuspunktid noorte ja juunioride sportlike tulemuste eest 
 
16.3.	Sportlikke saavutusi võistkondlikke sportmänge arendavate spordialaliitude rühmas hindab komisjon järgmiselt: 
16.3.1.	toetuse kasutamise aastale eelnenud aastal EM või MM finaal- või valikturniiril või samaväärsel võistlusel osalenud suurekoosseisulise koondise eest saab spordialaliit 1 saavutuspunkti ning väiksekoosseisulise koondise eest 0,5 saavutuspunkti;  
16.3.2.	suurekoosseisulise koondise eest saab spordialaliit lisaks käesoleva lisa punktis 16.3.1 nimetatud punktile 10 000 eurot, kui suurekoosseisuline koondis osales toetuse kasutamise aastale eelnenud kahel aastal EM või MM finaalturniiril, millele eelnes kvalifikatsioonivõistlus.   
 
17.	Noortespordi toetuse summa spordialaliidule arvutatakse järgmiselt: 
17.1.	ühte rühma kuuluvate spordialaliitude harrastajate arvud liidetakse ning arvutatakse iga spordialaliidu harrastajate osakaal rühma harrastajate üldarvust; 
17.2.	olümpiaalade spordialaliitude ja muude spordialaliitude rühmas liidetakse erinevate  sportlaste ja võistkondade poolt saavutatud tulemuste eest määratud saavutuspunktid ning arvutatakse iga spordialaliidu saavutuspunktide osakaal vastava spordialaliitude rühma saavutuspunktide üldarvust; 
17.3.	võistkondlikke sportmänge arendavate spordialaliitude rühmas arvestatakse käesoleva lisa punkti 15.3 alusel kujunevast summast maha käesoleva lisa punkti 16.3.2 alusel eraldatav summa, vastavalt käesoleva lisa punktile 16.3.1 määratud saavutuspunktid liidetakse ning arvutatakse iga spordialaliidu saavutuspunktide osakaal rühma saavutuspunktide üldarvust;   
17.4.	käesoleva lisa punktide 1.1–1.3 ja 15.1–15.3 alusel kujunevad summad jaotatakse spordialaliitude vahel vastavalt käesoleva lisa punktide 17.1–17.3 alusel arvutatud osakaaludele.  

Spordikohtunike tegevuse arendamise toetuse hindamise kriteeriumid ja toetuse arvutamise kord 
 
18.	Spordikohtunike tegevuse arendamise toetuse suuruse määramisel lähtutakse kuni 4-aastasest perioodist ja punktides 19 ja 20 nimetatud põhimõtetest.  Perioodi alguse ja lõpu määrab toetuse andja ning avalikustab selle oma veebilehel.   
 
19.	Iga-aastase toetuse suuruse arvutamisel võetakse aluseks Eesti täiskasvanute ja noorte meistrivõistluste ning karikavõistluste korraldamisel spordikohtunikele tasutud koondsumma ilma riiklike maksudeta (sh maksed) käesoleva lisa punkti 18 alusel määratud perioodi esimese aasta toetuse taotlemisele eelnenud aastal. Perioodi lõppedes võetakse aluseks uue perioodi esimese aasta toetuse taotlemisele eelnenud aasta andmed. Võistkondlikke sportmänge arendavate spordialaliitude puhul võetakse aluseks käesoleva lisa punkti 18 alusel määratud perioodi esimese aasta toetuse taotlemisele eelnenud täispika hooaja andmed.   
 
20.	Võistkondlikke sportmänge arendavate spordialaliitude puhul arvestatakse toetuse arvutamisel Eesti täiskasvanute ja noorte meistrivõistluste ning karikavõistluste korraldamisel spordikohtunikele tasutud koondsummade puhul järgmisi erisusi: 
20.1.	meeste Eesti meistrivõistluste puhul arvestatakse ainult kahe kõrgema liiga võistluste korraldamisel spordikohtunikele makstud tasu; 
20.2.	naiste Eesti meistrivõistluste puhul arvestatakse ainult kõrgeima liiga võistluste korraldamisel spordikohtunikele makstud tasu; 
20.3.	meeste meistrivõistluste kõrgeimas liigas arvestatakse ühe spordikohtuniku maksimaalseks tasuks ühe mängu eest summa, mis võrdub võistkondlike sportmängude meeste meistrivõistluste kõrgeimate liigade spordikohtunike keskmise tasuga ühe mängu eest.  
 
21.	Spordialaliitude poolt esitatud, käesoleva lisa punktis 19 nimetatud koondsummad liidetakse, arvestades käesoleva lisa punktides 20.1–20.3 sätestatud erisusi ning arvutatakse iga spordialaliidu osakaal üldsummast. Vastavalt osakaalule arvutatakse spordialaliidu spordikohtunike tegevuse arendamise toetuse suurus lähtuvalt Kultuuriministeeriumi valitsemisala eelarves ettenähtud summast. 

Team Estonia koondise toetuse taotleja hindamise kriteeriumid ja toetuse arvutamise kord 
 
22.	Team Estonia koondise toetuse taotleja hindamisel arvestatakse järgmisi sportlase või võistkonnaga, kelle võimete arendamiseks toetust taotletakse, seotud asjaolusid:  
22.1.	toetuse taotlemise aastale eelneva kahe aasta tulemused rahvusvahelistel tiitlivõistlustel;  
22.2.	potentsiaal saavutada toetuse taotlemise aastale järgneval neljal aastal rahvusvahelistel tiitlivõistlustel häid tulemusi;  
22.3.	positiivne mõju Eesti ühiskonnale ja noortele; 
22.4.	kavandatud treeningkava ja eelarve realistlikkus ning kuluartiklite põhjendatus.  
 
23.	Lisaks käesoleva lisa punktides 22.1–22.4 sätestatule hinnatakse spordiala populaarsust ja kandepinda Eestis ja maailmas. 
 
24.	Sportlastest ja võistkondadest, kelle võimete arendamiseks toetust taotletakse, moodustatakse hindamistulemuste põhjal spordialaliitude rühmade kaupa paremusjärjestus. Käesoleva lisa punktide 3.1–3.3 alusel kujunevad summad jaotatakse paremusjärjestuse alusel iga sportlase või võistkonna vajadustest ja Kultuuriministeeriumi valitsemisala eelarve võimalustest lähtuvalt. Kõigi spordialaliidu poolt toetuse taotluses märgitud sportlaste ja võistkondade võimete arendamiseks määratud summad liidetakse.      
 
 Team Estonia olümpiaettevalmistustoetuse taotleja hindamise kriteeriumid ja toetuse määramise kord

25.	Team Estonia olümpiaettevalmistustoetuse suuruse sportlase ja tema treeneri kohta otsustab toetuse andja igal aastal vastavalt eraldatud eelarvevahendite suurusele.  

26.	Sportlased saavad toetust vastavalt tasemele, mille määravad saavutatud tulemused vastavalt allolevale tabelile:

Tase	Sportlik tulemus	Palgafond	Ettevalmistustoetus	
A+	OM ja täiskasvanute MM 1. koht	Jah	Jah	
A	OM ja täiskasvanute MM 2.-3. koht, EM 1. koht	Jah	Jah	
B	OM 4.-10. koht, täiskasvanute MM 4.-8. koht ja EM 2.-3. koht	Jah	Jah	
C	OM-kandidaadid	Ei	jah	
Noorsportlased	Toetuse andmisel võetakse arvesse sportlikke saavutusi ning sportlase potentsiaali			

27.	A+, A ja B taseme sportlaste toetusi makstakse kaks jooksvat aastat alates tulemuse saavutamisele järgnevast kuust. C taseme sportlaste nimekirja kinnitab toetuse andja maksimaalselt kaheks aastaks.

28.	Kui A+, A või B kategooria sportlane loobub tippspordist või võtab vaheaasta, säilib tema töötasu ja ettevalmistustoetus 12 kuuks. 

29.	Sportlaste individuaaltreenereid toetatakse vastavalt treenitava sportlase tasemele.
C-taseme sportlaste treenerite hulgast teeb toetuse andja valiku, kes saavad igakuist toetust vastavalt sportlikele tulemustele ja spordialaliidu ettepanekutele

30.	Noorsportlase toetust eraldatakse reeglina 18-22-aastatele noorsportlastele (erandina spordialad, kus rahvusvaheliste reeglitega on noorte ja juunioride vanuseklassid nooremad) ning kes ei kuulu A, B ega C kategooriasse. Kandidaate võivad esitada spordialaliidud. Toetuse määramisel võetakse arvesse sportlikke saavutusi ning sportlase potentsiaali.

Noorsportlase toetuse andmise eesmärk on toetada noorsportlaste arengut, suurendada nende konkurentsivõimet ning soodustada üleminekut täiskasvanute klassi. Toetatakse noorsportlasi, kes on saavutanud noorteklassides häid tulemusi ja omavad potentsiaali jõuda tulevikus olümpiamängudele. Team Estonia noorsportlase toetussüsteemi pääsevate sportlaste nimekirja kinnitab ja muudab EOK tippspordikomisjon.

31.	Noorsportlase toetus makstakse välja igakuiselt. Noorsportlaste toetuste nimekirja kinnitab toetuse andja maksimaalselt kaheks aastaks.

32.	Toetuse andja vaatab toetust saavate noorsportlaste nimekirja üle suvealadel septembris ja talialadel märtsis (hiljemalt oktoobris ja aprillis) ning aastaringselt jooksvalt vastavalt noorsportlaste tulemustele ja arengule.

33.	Noorsportlase treenerite hulgast teeb toetuse andja valiku, kes saavad igakuist toetust vastavalt sportlikele tulemustele ja spordialaliidu ettepanekutele. Noorsportlase treeneril peab olema kehtiv treeneri kutse.

Toetus ühekordsete projektide elluviimiseks  

34.	Erandlike, erakorraliste ja kiireloomuliste asjaolude ilmnemise tõttu esitatud projekti- ja tegevustoetuse ning investeeringu toetamiseks esitatud taotlusi hindab toetuse andja moodustatud komisjon.

35.	Nimetatud komisjon lähtub taotluste hindamisel taotletava tegevuse erandlikkusest, erakorralisusest ja kiireloomulisust tingivatest asjaoludest, taotluse kulude realistlikkusest ning valdkondlikust olulisusest ja mõjust. 

36.	Nimetatud komisjon esitab toetuse andjale ettepanekud toetuse täismahus eraldamiseks, osaliseks rahuldamiseks või rahuldamata jätmiseks.