Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 171 „Strateegiliste kaupade nimekiri“ muutmise määruse eelnõu seletuskiri

1. Sissejuhatus

1.1 Sisukokkuvõte

Eelnõuga muudetakse Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. aasta määrust nr 171 „Strateegiliste kaupade nimekiri“ (edaspidi määrus). Muudatuste eesmärk on ajakohastada sõjaliste kaupade nimekiri ja võtta Eesti õigusesse üle Euroopa Komisjoni direktiiviga 2019/514/EL (edaspidi direktiiv) kehtestatud kaitseotstarbeliste toodete nimekiri. Muudatused on vajalikud tulenevalt Wassenaari kokkuleppe organisatsiooni (WA – Wassenaar Arrangement on Export Controls for Conventional Arms and Dual-Use Goods and Technologies) ja Euroopa Liidu nõuetest. Ühtlasi täiendatakse määrust normitehnilise märkusega.
 
1.2 Eelnõu ettevalmistaja

Eelnõu ja seletuskirja on koostanud Välisministeeriumi poliitikaosakonna julgeolekupoliitika ja transatlantiliste suhete büroo nõunik Mait Martinson (637 7251; mait.martinson@mfa.ee) ning selle on üle vaadanud juriidilise osakonna rahvusvahelise õiguse büroo jurist Martin Mändveer (637 7415; martin.mandveer@mfa.ee).

1.3 Märkused

Eelnõu on seotud Euroopa Liidu Nõukogus vastu võetud ühise sõjaliste kaupade nimekirjaga 2019/C 95/01 (ELT C 95, 12.03.2019, lk 1–35) ja Euroopa Komisjoni direktiiviga 2019/514/EL. Eelnõu ei ole seotud muu menetluses oleva eelnõuga.

2. Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs

Eelnõu koosneb kolmest punktist.

1) Määruse lisa 1 muutmine

Punktiga 1 kehtestatakse uues sõnastuses määruse lisa 1, kus on esitatud ajakohastatud sõjaliste kaupade nimekiri (edaspidi ka nimekiri).

Sõjaliste kaupade uues nimekirjas on arvestatud muudatustega, mis lepiti kokku Wassenaari kokkuleppe organisatsiooni 2018. aasta detsembris toimunud plenaarkohtumisel. Sellest tulenevalt valmistas Euroopa Liidu Nõukogu ette ühise sõjaliste kaupade nimekirja 2019/C 95/01, mis on aluseks määruse lisas 1 esitatud nimekirjale.

Nimekirjas kasutatakse läbivalt mõisteid, mis on jutumärkides ja mille tähendused on ära toodud nimekirja lõpus. Need tulenevad Wassenaari režiimi sõjaliste kaupade nimekirjas ja Euroopa Liidu sõjaliste kaupade ühises nimekirjas kasutatud mõistetest ja definitsioonidest.

Peamised muudatused sõjaliste kaupade nimekirjas puudutavad järgmisi kaubakategooriaid. Peale nende on nimekirjas tehtud üksikuid keelelisi muudatusi.
ML5 – Tulejuhtimis-, seire- ja hoiatusvarustus ning juurdekuuluvad süsteemid, testimis-, seadistamis- ja vastumeetmete varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisaseadmed: 

Uus sõnastus ja kategooria punkti a astmeline esitlus annavad kergemini mõistetava ülevaate kontrollnimekirja kuuluvate toodete nimistust ja rakendamisest.

ML6 – Maismaasõidukid ja nende komponendid

Selguse ja parema mõistetavuse eesmärgil on täiendatud ja muudetud kategooriasse kuuluvate toodete kategoriseerimise loogikat. Kategooria punkt a märkus 1e. määratleb varasemast selgemalt treilerite kontrollnimekirja kuulumise. Täpsustatud ülesehitus ja määratlus kergendab levinud kontrollkategooria igapäevast rakendamist.

ML8 – „Kõrge siseenergiaga materjalid“ ja nendega seotud ained.

Kategoorias ML8 on lisatud ja täpsustatud kontrollitavate ainete nimetusi. Kategooria punkti a (lõhkeained ja nende segud) on lisatud aine TKX-50 (dihüdroksüülammoonium 5,5’-bistetrasool-1,1’-diolaat) ning punkti c („pürotehnika“, kütused ja nendega seotud ained ning nende segud) on lisatud ML8 kategoorias täpsustamata kütuste määratlemist täpsustavaid märkuseid.

ML9 – Sõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), spetsiaalne merenduslik varustus, lisaseadmed, komponendid ja muud pealveelaevad.

Kategooria punktis a (laevad ja komponendid) hõlmab uus kontrollnimekiri spetsiaalselt loodud või kohandatud sukeldujate transpordiks mõeldud sõidukeid. Kategooria punktis b („diiselmootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele“) on jõudluspiirangute määratlusest kaotatud varasem „mittemagnetiseeruv“ nõue.

Kategooriasse on lisandunud punkt h (merenduslikud tuumaseadmed ning järgmised seotud varustus ja komponendid), millega seletatakse mõiste „kohandatud“ tähendust mittesõjalise otstarbega objektile muudatuste abil sõjalise võime andmisel. Muudatused laiendavad ML9 kategooria kaupade nimistut ja viivad mitmete toodete kontrolli oluliselt rangemaks.

ML10 – „Õhusõidukid”, „õhust kergemad õhusõidukid”, „mehitamata õhusõidukid“, „õhusõidukite” mootorid ja varustus, nendega seotud varustus ja komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks.
Kategooria märkus 5 täpsustab punkti a (mehitatud „õhusõidukid” ja „õhust kergemad õhusõidukid” ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid) nõuete kohaldumist „õhust kergemate õhusõidukite“ suhtes. Lisandunud märkus 6 määratleb aga enne 1946. aastat toodetud õhusõidukite mootorite tõukejõusüsteemide kontrollnimekirjadesse mittekuulumise. Muudatus viib kontrolli täpsemaks ja tehnoloogiliselt põhjendatuks.

ML11 - Elektrooniline varustus, „kosmosesõidukid” ja komponendid, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade nimekirjas.

Kategooria punkt b asendab senise mõiste „globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemid (GNSS)“ uue määratlusega – „satelliitnavigatsiooni süsteem“. Tulenevalt kontrollnimekirja tehtud muudatusest on täiendatud ka mõistete osa ja lisatud eraldi kirjena ML11 kohta „satelliitnavigatsiooni süsteem“ mõiste.

ML17 - Mitmesugused seadmed, materjalid ja „andmekogud” ning spetsiaalselt neile loodud komponendid.
Muudetud sõnastuses kategooria punkt g ning eraldi „tuumareaktoreid“ hõlmav märkus täpsustavad mujal nimetamata spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tuumaenergia tootmisseadmed või tuumajõuseadmed ja spetsiaalselt nendele sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud komponendid. Muudatus tagab regulatsiooni selgema määratluse.

2) Määruse lisa 2 muutmine

Punktiga 2 kehtestatakse uues sõnastuses määruse lisa 2, kus on esitatud kaitseotstarbeliste toodete nimekiri. Kaitseotstarbeliste toodete nimekirja uuendamise vajadus tuleneb komisjoni direktiivist 2019/514/EL, mille lisaga asendatakse seni kehtinud kaitseotstarbeliste toodete nimekiri. Komisjon võttis direktiivi vastu 14. märtsil 2019 ning selle rakendamiseks peavad liikmesriigid vajalikud õigusaktid vastu võtma ja avaldama hiljemalt 30. juuniks 2019. Nimetatud norme hakatakse kohaldama alates 5. juulist 2019.

3) Normitehnilise märkuse muutmine 

Punktiga 3 täiendatakse määruse normitehnilist märkust viidetega Euroopa Liidu Nõukogus vastu võetud sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale 2019/C 95/01 (ELT C 95, 12.03.2019, lk 1–35) ja kaitseotstarbeliste toodete uuendatud nimekirja kehtestavale komisjoni direktiivile 2019/514/EL (ELT L 89, 14.03.2019, lk 1–36).

3. Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele

Eelnõu on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega ja sõjaliste kaupade ühise Euroopa Liidu nimekirjaga.

4. Määruse mõjud

Määruse rakendamisega ei kaasne olulist sotsiaalset, sh demograafilist mõju, ega olulist mõju elu- ja looduskeskkonnale, regionaalarengule, riigiasutuste ja kohaliku omavalitsuse korraldusele ning ettevõtlusele.

Määruse rakendamisel on mõju riigi julgeolekule ja välissuhetele. Strateegiliste kaupade kontrolli meetmete üldiseks eesmärgiks on tagada rahvusvaheline ja riiklik julgeolek. Selle paremaks saavutamiseks uuendatakse nii Euroopa Liidus kui ka ekspordikontrolli re˛iimides strateegiliste kaupade nimekirju ning nende nimekirjade rakendamine Eestis aitab ühe tegurina kaasa Eesti ja rahvusvahelise julgeoleku tagamisele.

Direktiivi 2009/43/EÜ lisaga ette nähtud kaitseotstarbeliste toodete nimekiri asendatakse direktiiviga 2019/514/EL kehtestatud uue nimekirjaga. Eesmärgiks on lihtsustada ja ühtlustada kaitseotstarbeliste toodete Euroopa Liidu sisese veo tingimusi, et edendada Euroopa kaitsevarustuse siseturu nõuetekohast toimimist ning Euroopa kaitsealase tehnoloogilise ja tööstusliku baasi arengut. Peamiselt puudutab direktiiv Euroopa Liidu liikmesriikide kaitsejõudusid, Euroopa kaitseettevõtjaid, rahvusvahelisi ja valitsusvahelisi organisatsioone, liikmesriikide vahelisi relvastusalaseid koostööprogramme ning katastroofi korral humanitaarabiga või eriolukorras annetusega seotud vedusid.

Määruse rakendamisega seoses tekib teavitamisvajadus, mille tõttu peab Välisministeerium korraldama teabepäevi ning jagama teavitusmaterjale (paberil ja elektrooniliselt). Otseselt puudutab teavitusvajadus strateegilise kaubaga tegelevaid ettevõtjaid ja riigiasutuste töötajad (kaitsepolitsei, politsei, toll), aga ka strateegilise kauba veoga seotud ettevõtteid.

5. Määruse rakendamisega seotud tegevused, vajalikud kulud ja määruse rakendamise eeldatavad tulud

Määruse rakendamiseks ei ole vajalikud kulutused riigieelarvest. Määruse rakendamisega ei teki lisatulusid.

Määruse rakendamine toob Välisministeeriumile kaasa administratiivse lisakulu (seminaride korraldamine, teavitusmaterjalide koostamine, veebilehe uuendamine), mis kaetakse ministeeriumi eelarvest.

6. Määruse jõustumine

Määrus jõustub üldkorras.

7. Eelnõu kooskõlastamine, huvirühmade kaasamine ja avalik konsultatsioon

Eelnõu esitatakse eelnõude infosüsteemi EIS kaudu kooskõlastamiseks Kaitseministeeriumile, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, Rahandusministeeriumile ning Siseministeeriumile.