Subject: SMIT tagasiside e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduse, riigilõivuseaduse ja karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõule
From: "Taavi Tamm" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Cc: "Cyrsten Rohumaa - JUSTDIGI" <[email-masked]>
Date: Thu, 6 Aug 2026 15:32:00 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskusele on saadetud
arvamuse andmiseks e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduse,
riigilõivuseaduse ja karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu. Täname,
et meid kaasasite.

Esitame järgmise tagasiside:

*	EN § 1 p 6, millega lisatakse § 31 lg 6

Juhime tähelepanu, et jääb ebaselgeks mis on registriga seotud andmed mida
registrisse ei kanta aga säilitatakse sellest olenemata 10 aastat. Mis
andmed need on ja kus neid sellisel säilitatakse?

*	EN § 1 p 6 millega lisatakse § 5 lg 12

a.	Lg 12 viitab lg-le 11 mis omakorda viitab rakendusmääruses (EL)
2024/2977. Samas ei ole selge mis andmeid millisest andmekogust kogutakse.
St millised isikutuvastusandmeid saab digiidentiteedikukru pakkuja isikut
tõendavate dokumentide andmekogust (ITDAK) ja milliseid
Rahvastikuregistrist (RR). Andmesubjektile peab olema selge kust ja
konkreetselt milliseid andmeid tema kohta kogutakse. Kas soov on koguda
andmeid topelt, kuidas oleks see sellisel juhul isikuandmete töötlemise
põhimõtetega kooskõlas? Ka arendusvajadused võivad sõltuda küsitavate
andmete koosseisust. Seejärel on võimalik hinnata millise andmekogu juures
kas ja milliseid arendusi on vaja teha.
b.	SK-s on RRi kohta toodud järgnev „Kehtiva rakendusmääruse (EL)
2024/2977 kohaselt on kohustuslik andmeväli ka digiidentiteedikukru
kasutaja sünnikoht, mille digiidentiteedikukrusse kandmine võib eeldada
päringut rahvastikuregistrisse.“ Kas RRi puhul ongi mõeldud tegelikult
vaid sünnikoha päringuid? Kui jah, siis tuleks see ka eelnõusse selliselt
sisse tuua. See aga eeldab, et sünnikoha päringu vajadus on eelnevalt
selgeks tehtud, mitte tasandil „võib eeldada päringut“. Ehk et arvestades
SK-s toodud sõnastust, siis seadusesse ei peaks looma aluseid andmete
pärimiseks kui ei ole selge selle vajadus.
c.	Kehtiva rakendusmääruse (EL) 2024/2977 isikutuvastusandmed
sisaldavad ka näokujutist. ITDAK saab isiku näokujutise automaatse
biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogust (ABIS) ning ITDAK-sse
kantakse andmed isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel läbiviidavate
menetluste käigus (ITDAK pm § 12), st vastavalt menetluse eesmärgile.
Juhul kui seda ei ole eelnevalt tehtud, siis palume eelnõu koostajal
koostöös andmekogude vastutava töötlejaga analüüsida, kas näokujutise
päring ITDAK-st on õiguspärane või vajab see ABIS andmekogu kaasamist ja
eelnõusse toomist.

*	EN § 1 p 15

Ettepanek kaaluda, kas lisada eelnõusse, et millest sõltuvalt võib
kehtivus olla lühem kui 2 aastat. Hetkel eelnõu tasandil võimalik mõista
millest see sõltub. Sama põhimõte ka EN § 1 p 16 osas, millega lisatakse §
6 lg 5 - digiidentiteedikukru pakkumise loa kehtivus.

*	EN § 1 p 17

Vastavalt eelnõuga plaanitavale seaduse § 6 g-le 4 (EN § 1 p 16) peab
sertifikaat olema. Seega igaks juhuks juhime tähelepanu sõnastusele, mille
kohaselt tuleb eelnõu järgi sertifikaat esitada vaid olemasolul, st ei ole
nõutud. Ehk et jääb ebaselgeks kas see on kohustuslik või tuleb esitada
vaid olemasolul. Ühtlasi on kehtiv sõnastus jäigem. Kui on siiski vaid
„olemasolul“, siis võiks selle muutuse kohta lisada täpsustuse ka
seletuskirja.

*	Seletuskiri EN § 1 p 6 kohta

Palume seletuskirja EN § 1 p 6 kohta käiva selgituse teine lõik üle
vaadata. Hetkel tundub, et ei lähe EN tekstiga kokku.

Täiendavalt:

*	Kulud ja ajaraam

Eelnõu rakendamine võib eeldada ITDAK-i ja/või RR-i täiendavaid arendusi
ja liidestusi, et tagada vajalik andmevahetus ning toetada
digiidentiteedikukru elutsükli haldamist. Seejuures ei ole täna teada
milliseid konkreetseid arendusi on vaja teostada, mistõttu ei ole võimalik
hinnata nende ajalist mahtu ega ka kulu. Arvestades, et vajalike arenduste
osas puudub selgus, on ka praeguses ajaraamis püsimine küsitav.
Seletuskirjas on hinnatud RIA, Andmekaitse Inspektsiooni, Justiits- ja
Digiministeeriumi ning teiste ministeeriumide kulusid koondtasemel, kuid
puudub hinnang üksikutele andmekogudele ja infosüsteemidele tekkiva mõju
kohta.  Seetõttu ei ole võimalik ka hinnata, kas seletuskirjas toodud
arendus- ja liidestamiskulud katavad ITDAKi ja/või RRi arendamise ja
kohandamise vajaduse. Arvestades andmekogude rolli ning võimalikku
vajadust muuta olemasolevaid teenuseid, liideseid ja
andmevahetuslahendusi, tuleks enne eelnõu lõplikku menetlemist analüüsida
konkreetselt ITDAKile ja RR-le avalduvat mõju, hinnata vajalike arenduste
mahtu ning tuua välja nende eeldatav maksumus ja rahastamisallikas.
Seejuures tuleks arvestada nii ühekordset arenduskulu kui ka hilisemat
püsikulu. Hetkel ei ole SK-st selge kuidas nende kuludega on arvestatud.

*	TARA

Hetkel ei ole teada, kuid juhime tähelepanu, et kui TARA-sse lisandub
digiidentiteedikukru autentimise võimalus, siis võib see andmekogudele
tuua kaasa täiendavaid arendusvajadusi, millega kaasnevad omakorda kulud.

*	Välismaalaste autentimise andmed

Kuhu on planeeritud salvestada digiidentiteedikukkur vahendusel tuvastatud
välismaalaste autentimise andmed (PID)?

*	Rakendusakt

Arvestades, et dokument on kavandi faasis ning ei ole toodud ammendavat
andmeandjate loetelu, siis ei ole hetkel võimalik hinnata kas on puutumus
andmekogudega, mille puhul SMIT on volitatud töötleja.

Palume ka Justiits- ja Digiministeeriumil edaspidi arvestada, et
eelnõudele tagasiside andmise tähtaeg oleks mõistlik.

Lugupidamisega

Taavi Tamm

jurist

Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus

 <https://www.smit.ee/>  <https://www.facebook.com/SMIT2.0/>
<https://www.instagram.com/smit.ee/>
<https://www.linkedin.com/company/smit-it-and-development-centre-estonia/m
ycompany/>