Evelin Lopman	Teie 12.08.2026 nr 7-5/261841/2606633	
Õiguskantsleri Kantselei	
	
 	Meie 31.08.2026 nr 15-3/1956 - 2	

	

Ehitusraiet puudutav menetluspraktika		
	
Austatud Evelin Lopman	

Täname pöördumise ja põhjalikult sõnastatud küsimuste eest.

Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalametis on praegu käsil nii raielubade menetlusprotsessi, raielubade infosüsteemi kui ka Tallinna Linnavolikogu määruse „Raie- ja hoolduslõikusloa andmise kord“ ülevaatamine ja uuendamine. Muudatuste eesmärk on vähendada halduskoormust, muuta menetlus selgemaks ja põhjendatumaks ning lahendada praktikas ilmnenud kitsaskohti.

Alljärgnevalt vastame esitatud küsimustele.

1.Milline on KEKO praktika olukorras, kus ehitamise käigus või kasutusloa menetluses selgub, et algsel dokumentatsioonil (ehitusprojektis või alusplaanil) kajastatud puu on puudu, kuid selle kohta ei ole raieluba antud? Palume kirjeldada, millised toimingud peab kinnistu omanik või kasutusloa taotleja sellisel juhul tegema, millised dokumendid esitama ning millistes menetlustes ja infosüsteemides need toimingud tehakse. 

Kui ehitamise käigus või kasutusloa menetluses on selgunud, et ehitusprojektis või alusplaanil kajastatud puud enam ei ole ja selle kohta puudub raieluba, on KEKO senises praktikas lähtutud vajadusest viia dokumentatsioon vastavusse tegeliku olukorraga ning lahendada puu puudumisega seotud haljastuslikud küsimused. Esmalt tuleb välja selgitada, kas olemasoleva teabe põhjal on võimalik tuvastada puu puudumise põhjus. Kui on tõendatav, et puu hävis looduslikel põhjustel või algses dokumentatsioonis kajastatud andmed ei vastanud tegelikule olukorrale, tuleb neid asjaolusid menetluses eraldi hinnata.
 
Kui olemasoleva teabe põhjal tuleb puud käsitada ehitamisega seoses likvideeritud puuna, tuleb üldjuhul:
 
•	kajastada muutunud olukord ehitusprojekti muudatuses ning esitada vajalikud dokumendid Tallinna vastavasse projektide menetluskeskkonda kooskõlastamiseks;
•	esitada Tallinna raielubade andmekogus raieloa taotlus ning lisada menetluseks vajalikud dokumendid. Ehitusraie puhul näeb kehtiv määrus muu hulgas ette kooskõlastatud ehitusprojekti asendiplaani väljavõtte, olemasolu korral asendusistutuse arvutuse ning haljastuse inventuuri aruande;
•	raieloa väljastamisel määratakse vajaduse korral asendusistutuskohustus. Kohustus täidetakse vastavalt asendusistutuslepingule kas puu kasvukoha kinnistul või avalikul alal. Avalikule alale määratud asendusistutuse korral korraldab istutuse linn ning kinnistu omanik tasub selle eest kehtestatud haljastusühiku maksumuse alusel;
•	pärast raieloa väljastamist sõlmitakse asendusistutuskohustuse olemasolu korral kinnistu omanikuga asendusistutusleping;
•	ehitusprojekti muudatus esitatakse vajaduse korral koos kasutusloa taotluse või kasutusteatise dokumentidega ehitisregistrisse. KEKO osaleb kasutusloa menetluses arvamuse andjana ning kontrollib oma pädevuse piires muu hulgas haljastusega seotud nõuete täitmist ja ehitise vastavust ehitusloa aluseks olnud dokumentatsioonile.
 
Konkreetsete dokumentide vajadus sõltub siiski juhtumi asjaoludest ja sellest, millised asjaolud on varasema dokumentatsiooni põhjal juba tuvastatavad.
 
2.Kui sellisel juhul tuleb tagantjärele taotleda raieluba (palun viidake ka õiguslikule alusele), siis mis on sellise menetluse eesmärk olukorras, kus puud ennast enam säilitada ei ole võimalik või kus puu puudumise täpne põhjus ei ole pika aja möödumise tõttu enam usaldusväärselt tuvastatav, sealhulgas juhtudel, kus erinevus võib tuleneda varasemate andmete ebatäpsusest, puu looduslikust hävimisest või muust asjaolust, mis ei seisnenud puu loata raiumises? 
 
Tallinna Linnavolikogu määruse „Raie- ja hoolduslõikusloa andmise kord“ § 10 lg 3 kohaselt ei lõpeta amet menetlust juhul, kui puu ülevaatusel selgub, et ehitus-, kujundus- või kahjustatud puu raieks esitatud taotluses märgitud puu on juba raiutud, vaid annab raieloa ning määrab selles kõrvaltingimusena asendusistutuskohustuse määruse 3. peatüki kohaselt. Sama metoodikat rakendatakse hetkel ka puud puudutavate andmete ebatäpsuse (ebakorrektne geodeetiline alusplaan) või puu loodusliku hävimise korral, millest pole Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalametit varasemalt teavitatud. Mööname, et seda sätet peaks kohaldama juhul, kui on piisav alus järeldada, et puu on raiutud ja lähtuda tuleb konkreetse juhtumi asjaoludest ja olemasolevatest tõenditest.

3.Kas eelnevalt kirjeldatud juhul on vaja läbida samas mahus menetlus ja esitada samad või samalaadsed dokumendid nagu enne kavandatavat ehitusraiet, s.t ehitusraieks luba taotledes? 

Mitte tingimata samas mahus.
 
Kehtivas määruses on sätestatud ehitusraie taotlusele esitatavad nõuded, kuid tagantjärele ilmnenud olukorras tuleb lähtuda ka sellest, millised asjaolud on olemasolevate dokumentide põhjal juba tuvastatavad ning millist täiendavat teavet on otsuse tegemiseks tegelikult vaja.
Kui näiteks vajalik ehitusprojekt, haljastuse inventuur või muu asjakohane dokumentatsioon on juba varasema ehitusmenetluse käigus linnale esitatud, ei ole eesmärgipärane nõuda sama teabe sisulist uuesti koostamist üksnes menetluse läbiviimise pärast. Samas peab dokumentatsioon võimaldama tuvastada, milline puu oli projektis ette nähtud säilitada või likvideerida ning milline on tegelik olukord.
Kui tegelik olukord erineb ehitusloa aluseks olnud projektist, võib olla vajalik ka ehitusprojekti muudatuse vormistamine.

4. Või võimaldab kehtiv regulatsioon KEKO-l menetleda puuduvat puud ka vähem koormaval viisil, arvestades konkreetse juhtumi asjaolusid ning seda, millist teavet on asja lahendamiseks tegelikult vaja? 
 
Jah, menetluse läbiviimisel tuleb arvestada konkreetse juhtumi asjaolusid. Kuigi raie- ja hoolduslõikusloa määrus sätestab taotlusele ja menetlusele konkreetsed nõuded, kohaldub menetlusele ka haldusmenetluse seadus. Selle § 5 lg 2 kohaselt tuleb haldusmenetlus läbi viia eesmärgipäraselt ja efektiivselt, samuti võimalikult lihtsalt ja kiiresti, vältides üleliigseid kulutusi ja ebameeldivusi isikutele. Seetõttu tuleb igal konkreetsel juhul hinnata, millised andmed ja dokumendid on asja lahendamiseks tegelikult vajalikud ning milline teave on linnal juba olemas.
Samas on praegu käsil ka määruse „Raie- ja hoolduslõikusloa andmise kord“ uuendamine. Selle käigus vaadatakse muu hulgas üle juba toimunud raie ja muude tagantjärele tuvastatud olukordade käsitlemine, menetlusprotsess ning nõutavad dokumendid eesmärgiga muuta menetlus selgemaks ja vähendada põhjendamatut halduskoormust.
 
5. Miks tuleb samu või sisult kattuvaid andmeid mõnel juhul esitada mitmes menetluses või infosüsteemis?
 
See tuleneb eelkõige sellest, et tegemist on erineva eesmärgiga menetluste ja infosüsteemidega. Tallinna raielubade andmekogu kasutatakse raie- ja hoolduslõikuslubade taotlemiseks, menetlemiseks ning nendega seotud andmete haldamiseks. Tallinna projektide menetluskeskkonnas toimub ehitusprojektide ja nendega seotud muudatuste linnasisene kooskõlastamine. Ehitisregister on riiklik infosüsteem, milles menetletakse muu hulgas ehitus- ja kasutuslubasid ning ehitus- ja kasutusteatisi. Kuna infosüsteemid ei ole praegu omavahel liidestatud, võib sama objekti käsitlev teave liikuda mitme erineva menetluse kaudu ning osa dokumente tuleb seetõttu esitada rohkem kui ühes süsteemis. Amet peab siiski püüdma menetluste korraldamisel vältida põhjendamatut dubleerimist. Raielubade menetlusprotsessi ja määruse uuendamisel vaadatakse üle ka võimalused menetluste paremaks sidumiseks ning juba linnale esitatud andmete ja dokumentide tõhusamaks taaskasutamiseks.

6.Kuidas on omavahel seotud puu puudumisega seotud raieloa-, järelevalve- või väärteomenetlus ja kasutusloa menetlus? Kas kasutusloa menetluse jätkamine sõltub mõne nimetatud menetluse lõpetamisest? 
 
Raieloa menetlus, riiklik järelevalve, väärteomenetlus ja kasutusloa menetlus on eraldiseisvad menetlused. Neil on erinev eesmärk, õiguslik alus ja menetlustulemus ning neid ei käsitleta ühe menetlusena.
Raieloa menetluses lahendatakse raiega ja sellest tulenevate kohustustega seotud küsimused. Riikliku järelevalve eesmärk on võimaliku korrarikkumise väljaselgitamine ja kõrvaldamine. Väärteomenetluses otsustatakse iseseisvalt, kas toime on pandud väärtegu ja kas isik vastutab selle eest.
KEKO-l ei ole kõnealuses valdkonnas õigust Tallinna Linnavalitsuse nimel väärteomenetlust läbi viia. Kui KEKO ülesannete täitmisel ilmnevad võimalikule väärteole viitavad asjaolud, saab vastava teabe edastada pädevale kohtuvälisele menetlejale, kes otsustab väärteomenetluse alustamise ja läbiviimise iseseisvalt.
Kasutusloa menetluses hinnatakse omakorda ehitusseadustikus sätestatud kasutusloa andmise eeldusi. Puu puudumine võib selles menetluses olla oluline, kui tegelik ehitusjärgne lahendus erineb ehitusloast või selle aluseks olnud projektist kasutusloa andmise seisukohalt olulisel määral.
 
Raieloa-, riikliku järelevalve või väärteomenetluse lõpetamine ei ole aga iseenesest kasutusloa menetluse jätkamise eeltingimus. Kui teises menetluses selgitatav asjaolu on kasutusloa andmise otsustamiseks vajalik, tuleb vajalik asjaolu enne otsustamist välja selgitada, kuid sellest ei tulene nõuet, et teine menetlus peab formaalselt olema lõpetatud.
Samuti ei saa kasutusloa menetluse jätkamise või kasutusloa andmisega viivitamist kasutada üksnes selleks, et motiveerida isikut taotlema raieluba, sõlmima asendusistutuslepingut või täitma muust menetlusest tulenevat kohustust. Iga menetlus tuleb läbi viia selle enda eesmärgil ja selleks ette nähtud õiguslike vahenditega.

	
Lugupidamisega

Kaili Lemberg

teenistuse juht
otseste teenuste teenistus
Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet	
	
(allkirjastatud digitaalselt)	

	
	
Koopia: 	

		

Mart Mets
5211 710 mart.mets@tallinnlv.ee