Subject: FW: Trisectori tagasiside IAA määruse kohta
From: "info - MKM" <[email-masked]>
To: "info - MKM" <[email-masked]>
Date: Tue, 7 Apr 2026 14:02:19 +0300

From: Paavo Pettai <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Sent: Monday, April 6, 2026 4:46 PM
To: Pedro Pokk - MKM <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Cc: Arnout Lugtmeijer <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Subject: [DKIM katki]Trisectori tagasiside IAA määruse kohta

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

HOIATUS! See e-kiri võib olla liba-, õngitsus- või pahaloomuline, kuna on 
saadetud asutusest, kus meiliserver on vigaselt seadistatud.
Rohkem infot: KKK | teenusveeb <https://teenused.rit.ee/et/kkk>  -> E-post 
ja kalender.

TRISECTORI TAGASISIDE TÖÖSTUSE KIIRENDAMISE MÄÄRUSE (IAA) KOHTA

Täname võimaluse eest anda tagasisidet tööstuse kiirendamise määruse 
(Industrial Accelerator Act, IAA) ettepaneku kohta.

TRISECTOR toetab IAA üldist suunda. Euroopa tööstusbaasi tugevdamine, 
sõltuvuse vähendamine EL-välistest tarnijatest ning madala 
süsinikusisaldusega tehnoloogiate arendamine on olulised Euroopa 
konkurentsivõime ja majandusliku julgeoleku seisukohalt.

Eesti vaatest loob IAA võimaluse positsioneerida end Euroopa tööstuse 
väärtusahelates, eriti valdkondades, kus Eestil on ressursipotentsiaal, 
tööstuslik pärand ja innovatsioonivõimekus.

Rõhutame, et tootmine ja toorainevarustus on lahutamatud osad samast 
väärtusahelast. Kuigi tooraineid käsitlevad teised EL meetmed, on need 
IAA-ga täiendavad, mitte seda asendavad. Ilma kindla ja kestliku 
toorainebaasita ei ole võimalik „Made in EU“ tööstust tegelikult arendada.

1. Kas strateegiliste sektorite loetelu on piisav?

Loetelu on üldiselt sobiv.

Samas tuleks strateegilisi sektoreid käsitleda terviklike väärtusahelatena, 
mis hõlmavad ka:

*	toormete tootmist ja töötlemist
*	mittemetallilisi mineraale
*	teiseseid ja ringseid tooraineid

Paljud tööstused (nt tsement ja ehitusmaterjalid) sõltuvad otseselt 
toorainetest. Kui neid ei käsitleta strateegilise osana, jääb tööstuse 
vastupidavus poolikuks.

Eesti tugevus seisneb materjalide töötlemises ja toormete väärindamises. 
Seda toetavad Eesti ressursipõhised väärtusahelad, sh mineraalsed ja 
bioressursid, mis võivad kestlikul arendamisel panustada Euroopa tööstuse 
vastupidavusse.

2. “Made in EU” nõuded riigihangetes

Toetame “Made in EU” nõudeid.

Need aitavad:

*	tugevdada Euroopa tööstust
*	vähendada sõltuvust välisriikidest
*	anda selge investeerimissignaali

Tõhususe tagamiseks peaksid need hõlmama kogu väärtusahelat, sh:

*	sisendmaterjale
*	Euroopa päritolu tooraineid
*	ringseid ja teiseseid materjale

See on oluline ka Eesti jaoks, kus väärtus tekib sageli materjalide 
töötlemise kaudu, mitte lõpptootmises.

3. Kas sektorid, kus eelistada EL tooteid, on piisavad?

Pakutud sektorid on asjakohased.

Samas sõltuvad need toormetest ja materjalidest. Seetõttu tuleks EL 
eelistust rakendada ka:

*	materjalide tootmisele
*	tööstuslikele sisenditele

See tagab, et tugevneb kogu väärtusahel.

4. Partnerriikide kaasamine

Toetame partnerriikide kaasamist (EEA, vabakaubanduslepingud).

Samas tuleb säilitada tasakaal, et:

*	EL sisene tootmisvõimekus tugevneks
*	ei tekiks uusi sõltuvusi

Sõltuvusi tuleks hinnata konkreetsete materjalide ja väärtusahelate 
tasandil.

5. Lisatingimuste mõju suurtele välisinvesteeringutele (>100 mln €)

Lisatingimused on põhimõtteliselt põhjendatud.

Need võivad:

*	toetada kohalikku tööstust
*	soodustada tehnoloogia ülekannet
*	vähendada sõltuvusi

Samas võib ühtne 100 miljoni euro piirmäär avaldada liikmesriikidele 
erinevat mõju.

Eestis:

*	on investeeringute mahud reeglina väiksemad
*	projektid on väiksemas skaalas
*	geograafiline asend ja ühendused on piiratumad

Seetõttu võib ühtne lävend:

*	jätta Eesti jaoks strateegiliselt olulised projektid raamistikust välja
*	mitte arvestada väiksemate ja äärealade majandustega

Soovitame paindlikumat lähenemist, näiteks:

*	lävendi kohandamist vastavalt majanduse suurusele
*	investeeringute hindamist ka strateegilise olulisusele, mis arvestab 
liikmesriigi asukohta ja vajadusi, mitte ainult mahu alusel

See aitaks vältida olukorda, kus eelise saavad suuremad ja kesksemad 
majandused.

6. Kas lisatingimused (enamusosalus, JV, tööjõunõue) on sobivad?

Üldiselt on need sobivad.

Samas on vajalik paindlikkus, et tagada:

*	projektide majanduslik teostatavus
*	sobivus väiksematele liikmesriikidele

7. Madala süsinikusisalduse nõuded (teras, alumiinium, betoon)

Toetame madala süsinikusisaldusega materjalide miinimumnõudeid.

Samas keskendub praegune lähenemine peamiselt olemasolevate tootmisviiside 
dekarboniseerimisele, mitte laiemale süsteemsele muutusele.

Suurema mõju saavutamiseks tuleks rohkem toetada:

*	materjalitõhusust ja materjalikasutuse vähendamist
*	kõrge heitega materjalide asendamist sobivate alternatiividega
*	madalama CO₂ jalajäljega sisendmaterjale ja uusi lahendusi

Ehitussektoris on võimalik heidet vähendada mitte ainult madalama CO₂-ga 
tsemendi tootmisega, vaid ka tsemendi kasutuse vähendamise ja uute 
materjalidega asendamisega.

Kliimaeesmärkide saavutamine eeldab lisaks järkjärgulistele parandustele ka 
uute lahenduste ja tehnoloogiate skaleerimist.

Tasakaalustatud poliitika peab tagama, et toetusmeetmed ei soodusta 
ebaproportsionaalselt olemasolevaid tootmismudeleid uute lahenduste arvelt.

Seetõttu soovitame lähenemist, mis:

*	toetab nii olemasolevate tööstuste dekarboniseerimist kui ka uute 
lahenduste kasvu
*	soodustab innovatsiooni kogu väärtusahelas
*	väldib kõrge heitega süsteemide kinnistamist

See on oluline just Eesti jaoks, kus innovatsioon võib tulla alternatiivsete 
materjalide ja ressursitõhusate lahenduste kaudu.

8. Loamenetluse väljakutsed

Toetame loamenetluste kiirendamist.

Eestis on peamised probleemid:

*	ametkondade vahel killustunud andmesüsteemid
*	info korduv esitamine
*	aeglane menetlus

Soovitame luua ühtse ja sünkroniseeritud ettevõtete andmeplatvormi, mis:

*	võimaldab andmete korduvkasutust
*	annab ülevaate menetluste seisust
*	vähendab halduskoormust
*	kiirendab otsuseid

9. Tööstus ja toorainevarustus

Kuigi tooraineid käsitlevad teised EL meetmed, on need IAA-ga täiendavad, 
mitte seda asendavad.

Tööstus ja toorainevarustus on lahutamatult seotud.
Tooraine on iga tööstuse alus.

Eesti jaoks on see eriti oluline, arvestades:

*	tööstus- ja kaevandusjääkide olemasolu
*	teiseste toorainete potentsiaali
*	käimasolevaid fosforiidi uuringuid ning sellega seotud haruldaste 
muldmetallide ja kriitiliste toormete potentsiaali

See võimaldab Eestil panustada:

*	materjalide tootmise ja töötlemise kaudu
*	ringmajanduse lahendustega
*	madala CO₂ jalajäljega sisenditega

Selline lähenemine:

*	tugevdab varustuskindlust
*	vähendab impordisõltuvust
*	toetab kestlikkust
*	mitmekesistab majandust

Selle seose arvestamine parandaks poliitikate kooskõla ja mõju.

Kokkuvõte

IAA on oluline samm Euroopa tööstuse tugevdamisel.

Selle mõju suurendamiseks soovitame:

*	käsitleda sektoreid terviklike väärtusahelatena
*	laiendada “Made in EU” mõistet ka sisenditele
*	arvestada tooraine rolli kui tööstuse alust
*	võimaldada paindlikumat lähenemist väiksematele ja äärealade riikidele

See aitab tagada, et Euroopa tööstus on nii konkurentsivõimeline kui ka 
kestlik, ning võimaldab Eestil selles ka sisuliselt osaleda.

Parimat,

Paavo Pettai

Chairman of the Supervisory Board

Head of Marketing and Communication
Mob: + 372 50 91 050
e-Mail: [email-masked] <mailto:[email-masked]>