Subject: Sakala palub täpsustust
From: Aivar Aotäht <[email-masked]>
To: "Kirsi Pruudel" <[email-masked]>
Cc: "TA Info" <[email-masked]>
Date: Mon, 6 May 2024 09:38:43 +0300

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu 
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Jõudu!

Leetrite lugu on jäänud ootele, aga plaanis on nüüd ette võtta. Sellega 
seoses palun täna teie täpsustust, kas käesoleva aastal on leetritesse 
endiselt haigestuinud 3 inimest või on see number suurenenud.

Tänuga
Aivar Aotäht
Sakala lehemees

433 0085

-----Algsõnum-----
Saatja: Kirsi Pruudel <[email-masked]>
Saatmisaeg: neljapäev, 25. aprill 2024 09:58
Adressaat: Aivar Aotäht <[email-masked]>
Teema: Vs: Sakala küsib: leetrid (korduskiri)

Tere

Vastas Terviseameti nakkushaiguste epidemioloogia osakonna peaspetsialist 
Irina Filippova.

Leetrid on kõrge nakkavusega viirusliku päritoluga äge nakkushaigus, mis on 
levinud üle maailma. Immuunsuseta inimestel võib kulgeda raskes 
haigusvormis. Leetrid levivad puhangute ja epideemiatena.

Nakkusallikaks on haige inimene. Haige on nakkusohtlik 4–5 päeva enne ja 
kuni 5 päeva pärast lööbe teket. Leetrite viirused levivad õhk-piisknakkuse 
teel. Üks haige võib nakatada 15-17 temaga kokku puutunud inimest.

Haigusnähtudeks on palaviku tõus, halb enesetunne, köha, nohu, 
silmasidekesta põletik, valgusekartus. Teisel päeval pärast haigustunnuste 
ilmnemist tekivad põskede limaskestale ees-purihammaste kohale valkjad 
erkpunase äärisega laigud (nn Kopliki laigud). Mõne päeva pärast ilmub lööve 
nahale – see algab kõrvade tagant ning levib edasi näole ja kaelale. Teisel 
päeval levib lööve kehale ja kätele ning kolmandal päeval peopesadesse ja 
jalataldadele.
Lööve on algul roosa, hiljem intensiivselt punetav, püsib 4-5 päeva ja kaob 
samas järjekorras nagu tekkis. 6-10 päeval muutub lööbega nahk pruunikaks ja 
hakkab ketendama. Palavik püsib lööbimise lõpuni.
Sagedasemad tüsistused võivad olla pneumoonia, keskkõrvapõletik ja 
entsefaliit.
Leetrite läbipõdemine annab eluaegse immuunsuse.

Kõige olulisem leetritesse nakatumise vältimiseks on laste õigeaegne 
vaktsineerimine. Leetrite vastast immuniseerimist alustati Eestis 1967. 
aastal. Alates 1993. aastast võeti kasutusele leetrite-mumpsi-punetiste 
liitvaktsiin (MMR).

Käesoleval ajal vaktsineeritakse Eestis lapsi kahe MMR vaktsiinidoosiga ühe- 
ja 13-aasta vanuses.

Vaktsineerimissoovitused täiskasvanutele:
•	Inimestel, kes ei ole leetreid põdenud ja keda ei ole leetrite vastu 
vaktsineeritud, on soovitatav teha MMR vaktsiini 2 doosi vähemalt 4 nädalase 
intervalliga.
•	Inimestel, kes on vaktsineeritud MMR vaktsiini ühe doosiga, on soovitatav 
teha korduv vaktsineerimine MMR vaktsiini ühe doosiga.
•	Inimestel, kes on sündinud enne 1980. aastat ja on vaktsineeritud 
leetrivaktsiini ühe doosiga, on soovitatav teha vaktsineerimine MMR 
vaktsiini ühe doosiga.
•	Inimestel, kes on sündinud ajavahemikul 1980- 1992. a ja on vaktsineeritud 
leetrivaktsiini kahe doosiga, on soovitatav teha korduv vaktsineerimine MMR 
vaktsiini ühe doosiga, sh ka juhul, kui vähemalt ühe doosi manustamine jäi 
mainitud vahemikku.
•	Inimestel, kes on sündinud pärast 1993. a ja on vaktsineeritud MMR 
vaktsiini kahe doosiga, pole vaja ennast korduvalt vaktsineerida.

MMR vaktsineerimist tuleb kindlasti kaaluda alljärgnevatel juhtudel:
•	nakatumise ohuga seotud töö- või erialane tegevus (nt meditsiinitöötajad);
•	peres on alla 1-aastaseid lapsi, rasedaid või immuunpuudulikkusega inimesi
•	reisimine

Epidemioloogiline olukord Eestis
2018. a registreeriti 10 haigusjuhtu (sh puhang Saaremaal, mis hõlmas 8 
inimest) 2019. aastal registreeriti Eestis 27 haigusjuhtu.
2019.a esines Eestis 27 leetrite haigusjuhtu, neist 12 sissetoodud (Ukraina 
7, Egiptus 1, Sri Lanka 1, Venemaa 1, Araabia EÜ 1, Türgi 1).
2020.-2022. aastal Eestis leetrite haigusjuhte ei registreeritud.
2023. a esines 4 ja 2024. a 3 leetrite haigusjuhtu.
Vaktsineerimata/immuunsuseta tervishoiutöötajad on leetrite ja muude 
epideemilise potentsiaaliga vaktsiinvälditavate nakkushaiguste korral 
oluline riskirühm nii endale kui patsientidele, seda kinnitasid nii 2018. 
aasta Saaremaa kui ka 2006. aasta Tallinna leetripuhang.

Epidemioloogiline olukord EL/EMP riikides Leetrite levik EU/EEA riikides 
jätkub jõuliselt ka tänavu: 2023.a märts kuni 2024.a veebruar on WHO Euroopa 
regioonis registreeritud 102 149 leetrite haigusjuhtu, neist 13 surmajuhtu.
Arvestades leetriviiruste kiiret ja kerget levikut ning suurt 
nakatamisvõimet, tagab elanike nakkusohutuse eeskätt laste ja noorukite 
vaktsineerimisega  hõlmatus ≥ 95% MMR-vaktsiini kahe annusega (WHO 
soovitus).

Eestis on hõlmatus MMR vaktsineerimisega viimasel aastatel langenud kuni 
kriitilise piirini. Hõlmatus MMR vaktsiini esimese doosiga oli 2023. a 
2-aastastel  84% ja hõlmatus MMR vaktsiini teise doosiga 14-aastastel 73%.

Piisava vaktsineerimistega hõlmatuse tulemusena kujuneb elanikkonnal 
kollektiivne või populatsiooni immuunsus. See tähendab, et nakkushaigus ei 
saa enam levida, kuna pole piisavalt vastuvõtlikke inimesi. Elanikkonna 
immuunsusfooni kujundamine ja hoidmine on vajalik seni, kuni haigus pole 
lõplikult likvideeritud. Kui elanike vaktsineerimistega hõlmatus ei ole 
piisav või on ebaühtlane, on võimalik haigustekitajate edasine ringlus ning 
puhangute teke.   WHO laste vaktsineerimise soovituslik hõlmatustase 
leetrite vastu on 95% .

Kirsi Pruudel
meediasuhete nõunik
kommunikatsiooniosakond
[email-masked]

Terviseamet
+372 794 3500
[email-masked]
www.terviseamet.ee

Paldiski mnt 81, 10614 Tallinn
Käesolev kiri on konfidentsiaalne ning mõeldud kasutamiseks kirja päises 
nimetatud isikule/asutusele. Käesoleva kirja mistahes viisil kasutamine või 
kopeerimine isiku poolt, kes ei ole märgitud selle adressaadiks, on 
keelatud. Kui te olete saanud käesoleva kirja ekslikult, palume sellest 
koheselt teavitada kirja saatjat ning kustutada saadud kiri koos kõikide 
lisadega.

-----Algsõnum-----
Saatja: Aivar Aotäht <[email-masked]>
Saatmisaeg: neljapäev, 25. aprill 2024 09:20
Adressaat: TA Kommunikatsioon <[email-masked]>
Teema: Sakala küsib: leetrid (korduskiri)

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu 
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere

Saatsin selle kirja teile eile, aga keegi midagi ei vastanud. Saadan igaks 
juhuks uuesti.

Tänuga oodates
Aivar Aotäht
Sakala lehemees

________________________________________
Saatja: Aivar Aotäht
Saadetud: kolmapäev, 24. aprill 2024 10:14
Adressaat: [email-masked]
Teema: Sakala küsib: leetrid

Tere

Mõni aeg tagasi tõusid leetrid päevakorrale, aga nüüd on teema justkui 
vaibunud. Kas saaksite anda väikese ülevaate koos kommentaaridega, mis on 
leetrite levikust Eestis saanud. Ega teeks palju tüli välja otsida 
leetritesse haigestumine Eestis viimase viie või kümne aasta jooksul? Ja kas 
saab öelda, millistes maakondades on olnud tänavused haigestumised ja kus 
võidi nakkus saada?

Kas terviseameti spetsialist saaks Sakala lehelugejatele ühtlasi soovitada, 
kes peaks leetrite vastu vaktsineerima? Näiteks mina olen varsti 
54-aastaseks saav mees, kes vist kunagi lapsepõlves süsti saanud - olen 
kuulnud soovitusi, et ju võiks ka kordussüsti teha, aga ehk aitab ka 
lapsepõlve kaitsepookimisest.

Samuti palun mõne lausega lühidat ülevaadet, mis haigus leetrid on.

Andke palun täna teada, kas jõuaksite vastata homme hiljemaks keskpäevaks. 
Siis tean arvestada.

Tänuga
Aivar Aotäht
Sakala lehemees

433 0085