Kultuurimälestiseks olemise lõpetamine
Vastu võetud kultuuriministri 25. märtsi 2026 a käskkirjaga nr 54

Muinsuskaitseseaduse § 20 lg 1 p 7 ja lg 2 ja lg 6 alusel:

1.	Lõpetan järgmiste kunstimälestiste kultuurimälestiseks olemise: 
1.1.	Küünlajalg, 19/20. saj. (pronks, nikeldatud) (kultuurimälestiste registri nr 2180,  asukoht Tallinn, Nõmme linnaosa, Harku tn 48);
1.2.	Küünlajalg, 19/20. saj. (pronks, nikeldatud) (kultuurimälestiste registri nr 2181, asukoht Tallinn, Nõmme linnaosa, Harku tn 48);
1.3.	Kroonlühter kuue tulega, 19.saj. (pronks, kristallklaas) (kultuurimälestiste registri nr 3736, asukoht Kuusalu vald, Eesti Evangeelse Luteri Kiriku (edaspidi EELK ) Leesi kirik, Leesi);
1.4.	Oblaatide toos, 19/20.saj. (messing, hõbetatud, seest kullatud) (kultuurimälestiste registri nr 4644, asukoht Otepää vald, EELK Sangaste kirik);
1.5.	Ikoon "Püha Anastassia", 20.saj. algus (õli, puit) (kultuurimälestiste registri nr 5469, asukoht Setomaa vald, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku (edaspidi EAÕK) Saatse kirik);
1.6.	Ikoon "Saarovi Serafim", 20.saj. algus (õli, puit) (kultuurimälestiste registri nr 5568, asukoht Setomaa vald, EAÕK Värska kirik, Paul Haavaoksa tn.);
1.7.	Ikoon "Jumalaema Kristuslapsega", ? (puit, tempera, messingkate hõbetatud) (kultuurimälestiste registri nr 5585, asukoht Setomaa vald, EAÕK Värska kirik, Paul Haavaoksa tn.);
1.8.	Küünlajalg, 1833 (messing, hõbetatud) (kultuurimälestiste registri nr 5881, asukoht Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik);
1.9.	Küünlajalg, 1833 (messing, hõbetatud) (kultuurimälestiste registri nr 5882, asukoht Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik);
1.10.	Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) (kultuurimälestiste registri nr 5883, asukoht Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik);
1.11.	Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) (kultuurimälestiste registri nr 5884, asukoht Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik);
1.12.	Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) (kultuurimälestiste registri nr 5885, asukoht Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik);
1.13.	Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) (kultuurimälestiste registri nr 5886, asukoht Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik);
1.14.	Piibel, A. Mickwitz, Tallinn, 1889 (nahk, hõbepanused) (kultuurimälestiste registri nr 5892, asukoht Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik);
1.15.	Laualühter kolme tulega, 19.saj. (vask, hõbetatud) (kultuurimälestiste registri nr 5937, asukoht Kehtna vald, EELK Järvakandi Peetri kirik);
1.16.	Laualühter kolme tulega, 19.saj. (vask, hõbetatud) (kultuurimälestiste registri nr 5938, asukoht Kehtna vald, EELK Järvakandi Peetri kirik);
1.17.	Ikoon "Paraskeva kahe stseeniga elust" 19. saj. I pool? (tempera, puit) (kultuurimälestiste registri nr 6519, asukoht Alutaguse vald, Eesti Kristliku Õigeusu Kiriku (edaspidi EKÕK) Jaama Püha Nikolause kirik, Jaama küla);
1.18.	Ripplamp fajanssküünlaga, 20.saj. I pool (messing, fajanss) (kultuurimälestiste registri nr 7509, asukoht Setomaa vald, EAÕK Obinitsa kirik);
1.19.	Krutsifiks, 19.saj. II pool (messing, hõbetatud, figuur pronks, kullatud) (kultuurimälestiste registri nr 7899, asukoht Võru linn, Jüri tn 9, EELK Võru Katariina kirik);
1.20.	Seisulühter nelja tulega, 19.saj. I pool (messing) (kultuurimälestiste registri nr 17176, asukoht Järva vald EELK Järva-Peetri Püha Peetruse kirik, Peetri alevik, Kesktee tn 16);
1.21.	Seisulühter nelja tulega, 19.saj. I pool  (messing) (kultuurimälestiste registri nr 17177, asukoht Järva vald EELK Järva-Peetri Püha Peetruse kirik, Peetri alevik, Kesktee tn 16);
1.22.	Küünlajalg, 19.saj. I pool (metall) (kultuurimälestiste registri nr 17245, asukoht Paide linn, EELK Anna kirik, Anna küla);
1.23.	Küünlajalg, 19.saj. I pool (metall) (kultuurimälestiste registri nr 17246, asukoht Paide linn, EELK Anna kirik, Anna küla);
1.24.	Kristuse surikuju, 19.saj. II pool (õli, lõuend, tekstiil, hõbebrokaat) (kultuurimälestiste registri nr 19144, asukoht Pärnu linn, EAÕK Jõõpre kirik);
1.25.	Psalter, Moskva töö, 1848 (nahkköide) (kultuurimälestiste registri nr 19152, asukoht Pärnu linn, EAÕK Jõõpre kirik);
1.26.	Tornikell, Jaroslavli töö, 19.saj. (pronks) (kultuurimälestiste registri nr 19651, asukoht Pärnu linn, EAÕK Pootsi-Kõpu kirik);
1.27.	Tornikell, 19.saj. (pronks) (kultuurimälestiste registri nr 19652, asukoht Pärnu linn, EAÕK Pootsi-Kõpu kirik);
1.28.	Piibel, Tartu, 1903 (tekstiilköide) (kultuurimälestiste registri nr 19769, asukoht Põhja-Pärnumaa vald, EELK Vändra kirik, Pikk tn 32);
1.29.	Ikoon "Püha Triifon", 20.saj. algus (tempera, puit) (kultuurimälestiste registri nr 22745, asukoht Narva linn, EKÕK Narva Issanda Ülestõusmise Peakirik, Bastrakovi 4). 

2.	Tunnistan kehtetuks:
2.1.	kultuuri- ja haridusministri 19.07.1995 määruse nr 19/2 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktid 943, 944; 
2.2.	kultuuriministri 30.08.1996 määruse nr 10 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punkti 244;
2.3.	kultuuriministri 19.03.1997 määruse nr 4 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punkti 70;
2.4.	kultuuriministri 19.03.1997 määruse nr 5 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktid 306, 472, 489;
2.5.	kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktid 64, 65, 66, 67, 68, 69, 75, 93, 94;
2.6.	kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 18 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punkti 17;
2.7.	kultuuriministri 19.03.1997 määruse nr 8 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktid 178, 409;
2.8.	kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 40 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktid 102, 103, 121, 122;
2.9.	kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 41 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktid 386, 531, 539, 654, 655;
2.10.	kultuuriministri 18.05.1998 määruse nr 15 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punkti 127.

Muinsuskaitseametil kanda mälestiseks olemise lõpetamised kultuurimälestiste registrisse ja ajakohastada andmed riigi maakatastris ning teha käskkiri teatavaks menetlusosalistele.

Käskkirja on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul käskkirja avaldamisest Riigi Teatajas, esitades kaebuse halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras.

3.	Asjaolud

3.1.	Küünlajalg, 19/20. saj. (pronks, nikeldatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuri- ja haridusministri 19.07.1995 määruse nr 19/2 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 943 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 2180.
3.1.1.	Mälestise Küünlajalg, 19/20. saj. (pronks, nikeldatud) asukoht on Tallinn, Nõmme linnaosa, Harku tn 48.
3.1.2.	Paikvaatlusel 29.08.1994 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud.  Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 20.07.1994 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.2.	Küünlajalg, 19/20. saj. (pronks, nikeldatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuri- ja haridusministri 19.07.1995 määruse nr 19/2 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 944 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 2181.
3.2.1.	Mälestise Küünlajalg, 19/20. saj. (pronks, nikeldatud) asukoht on Tallinn, Nõmme linnaosa, Harku tn 48.
3.2.2.	Paikvaatlusel 29.08.1994 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 20.07.1994 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.3.	Kroonlühter kuue tulega, 19.saj. (pronks, kristallklaas) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 30.08.1996 määruse nr 10 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 244 ja kanti kultuurimälestiste registrisse  numbriga 3736.
3.3.1.	Mälestise Kroonlühter kuue tulega, 19.saj. (pronks, kristallklaas) asukoht on Kuusalu vald, EELK Leesi kirik, Leesi. 
3.3.2.	Paikvaatlusel  01.04.1994 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 1981. a. toimunud remonttööde käigus. Mälestisest on olemas foto, millel on mälestis avariilises seisus kiriku pööningul. On põhjust arvata, et kroonlühter on 1980. aastatel varastatud või hävinud. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.4.	Oblaatide toos, 19/20.saj. (messing, hõbetatud, seest kullatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 19.03.1997 määruse nr 4 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 70 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 4644.
3.4.1.	Mälestise Oblaatide toos, 19/20.saj. (messing, hõbetatud, seest kullatud) asukoht on Otepää vald, EELK Sangaste kirik 
3.4.2.	Paikvaatlusel 5.11.2004 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese ajavahemikus 29.–30.1983 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.5.	Ikoon "Püha Anastassia", 20.saj. algus (õli, puit) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 19.03.1997 määruse nr 5 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 306 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5469.
3.5.1.	Mälestise Ikoon "Püha Anastassia",  20.saj. algus (õli, puit) asukoht on Setomaa vald, EAÕK Saatse kirik. 
3.5.2.	Paikvaatlusel 25.05.2004 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese ajavahemikus 16.–17.10.1991 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.6.	Ikoon "Saarovi Serafim", 20.saj. algus (õli, puit) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 19.03.1997 määruse nr 5 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 472 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5568.
3.6.1.	Mälestise Ikoon "Saarovi Serafim", 20.saj. algus (õli, puit) asukoht on Setomaa vald, EAÕK Värska kirik, Paul Haavaoksa tn. 
3.6.2.	Paikvaatlusel  08.09.2004 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese ajavahemikus 27.–29.07.1992 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.7.	Ikoon "Jumalaema Kristuslapsega", ? (puit, tempera, messingkate hõbetatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 19.03.1997 määruse nr 5 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 489 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5585.
3.7.1.	Mälestise Ikoon "Jumalaema Kristuslapsega", ? (puit, tempera, messingkate hõbetatud) asukoht on Setomaa vald, EAÕK Värska kirik, Paul Haavaoksa tn. 
3.7.2.	Paikvaatlusel 08.09.2004 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 06.10.1979 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.8.	Küünlajalg, 1833 (messing, hõbetatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16  „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 64 ja kanti kultuurimälestiste registrisse  numbriga 5881.
3.8.1.	Mälestise Küünlajalg, 1833 (messing, hõbetatud) asukoht on Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik.
3.8.2.	Paikvaatlusel 06.05.2005 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 01.03.1980 toimunud varguse käigus.. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Mälestisest on olemas foto, kuid mälestisel puuduvad eritunnused, mille põhjal oleks võimalik mälestist tuvastada.
3.9.	Küünlajalg, 1833 (messing, hõbetatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 65 ja kanti kultuurimälestiste registrisse  numbriga 5882.
3.9.1.	Mälestise Küünlajalg, 1833 (messing, hõbetatud) asukoht on Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik.
3.9.2.	Paikvaatlusel 06.05.2005 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiiv ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 01.03.1980 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Mälestisest on olemas foto, kuid mälestisel puuduvad eritunnused, mille põhjal oleks võimalik mälestist tuvastada.
3.10.	Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16  „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 66 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5883.
3.10.1.	Mälestise Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) asukoht on Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik.
3.10.2.	Paikvaatlusel 06.05.2005 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 01.03.1980 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Kultuurimälestiste registris olev foto on puudulik, fotol on altari üldvaade, mille põhjal ei ole võimalik mälestist tuvastada. 
3.11.	Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“  punktiga 67 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5884.
3.11.1.	Mälestise Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) asukoht on Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik.
3.11.2.	Paikvaatlusel 06.05.2005 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 01.03.1980 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Kultuurimälestiste registris olev foto on puudulik, fotol on altari üldvaade, mille põhjal ei ole võimalik mälestist tuvastada.
3.12.	Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“  punktiga 68 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5885.
3.12.1.	Mälestise Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) asukoht on Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik.
3.12.2.	Paikvaatlusel 06.05.2005 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 01.03.1980 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Kultuurimälestiste registris olev foto on puudulik, fotol on altari üldvaade, mille põhjal ei ole võimalik mälestist tuvastada.
3.13.	Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 69 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5886.
3.13.1.	Mälestise Küünlajalg, 19/20.saj. (pronks, nikeldatud) asukoht on Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik.
3.13.2.	Paikvaatlusel  06.05.2005 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 01.03.1980 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Kultuurimälestiste registris olev foto on puudulik, fotol on altari üldvaade, mille põhjal ei ole võimalik mälestist tuvastada.
3.14.	Piibel, A. Mickwitz, Tallinn, 1889 (nahk, hõbepanused) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 75 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5892.
3.14.1.	Mälestise Piibel, A. Mickwitz, Tallinn, 1889 (nahk, hõbepanused) asukoht on Rapla vald, EELK Juuru Mihkli kirik.
3.14.2.	Paikvaatlusel 06.05.2005 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 01.03.1980 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Kultuurimälestiste registris olev foto on puudulik, fotol on altari üldvaade, mille põhjal ei ole võimalik mälestist tuvastada.
3.15.	Laualühter kolme tulega, 19.saj. (vask, hõbetatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16  „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 93 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5937.
3.15.1.	Mälestise Laualühter kolme tulega, 19.saj. (vask, hõbetatud) asukoht on Kehtna vald, EELK Järvakandi Peetri kirik.
3.15.2.	Paikvaatlusel 22.05.2003 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 1979. a toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Mälestisest on olemas foto, kuid mälestisel puuduvad eritunnused, mille põhjal oleks võimalik mälestist tuvastada.
3.16.	Laualühter kolme tulega, 19.saj. (vask, hõbetatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 16  „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 94 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 5938.
3.16.1.	Mälestise Laualühter kolme tulega, 19.saj. (vask, hõbetatud) asukoht on Kehtna vald, EELK Järvakandi Peetri kirik.
3.16.2.	Paikvaatlusel 22.05.2003 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 1979. a toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Mälestisest on olemas foto, kuid mälestisel puuduvad eritunnused, mille põhjal oleks võimalik mälestist tuvastada.
3.17.	Ikoon "Paraskeva kahe stseeniga elust" 19. saj. I pool? (tempera, puit) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 11.04.1997 määruse nr 18 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 17 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 6519.
3.17.1.	Mälestise Ikoon "Paraskeva kahe stseeniga elust" 19. saj. I pool? (tempera, puit) asukoht on Alutaguse vald, EKÕK  Jaama Püha Nikolause kirik, Jaama küla.
3.17.2.	Paikvaatlusel 20.11.2006 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 02.02.1980 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena arvele. Mälestisest on foto, kuid on põhjust arvata, et ikoon on 1980. aastatel varastatud või hävinud. Fotol on mälestis avariilises seisukorras. 
3.18.	Ripplamp fajanssküünlaga, 20.saj. I pool (messing, fajanss) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 19.03.1997 määruse nr 8 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 409 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 7509.
3.18.1.	Mälestise Ripplamp fajanssküünlaga, 20.saj. I pool (messing, fajanss) asukoht on Setomaa vald, EAÕK Obinitsa kirik.
3.18.2.	Paikvaatlusel  28.12.2005 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 10.07.1992 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. Mälestisest on olemas foto, kuid mälestisel puuduvad eritunnused, mille põhjal oleks võimalik mälestist tuvastada.
3.19.	Krutsifiks, 19.saj. II pool (messing, hõbetatud, figuur pronks, kullatud) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 19.03.1997 määruse nr 8 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 178 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 7899.
3.19.1.	Mälestise Krutsifiks, 19.saj. II pool (messing, hõbetatud, figuur pronks, kullatud) asukoht on Võru linn, Jüri tn 9, EELK  Võru Katariina kirik.
3.19.2.	Paikvaatlusel 30.09.2006 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 03.–04.08.1985 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. 
3.20.	Seisulühter nelja tulega, 19.saj. I pool (messing) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 40 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 102 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 17176.
3.20.1.	Mälestise Seisulühter nelja tulega, 19.saj. I pool  (messing) on Järva vald, EELK Järva-Peetri Püha Peetruse kirik, Peetri alevik, Kesktee tn 16
3.20.2.	Paikvaatlusel 05.06.2003 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 21.06.2001 toimunud varguse käigus. 
3.21.	Seisulühter nelja tulega, 19.saj. I pool  (messing) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 40 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 103 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 17177.
3.21.1.	Mälestise Seisulühter nelja tulega, 19.saj. I pool  (messing) asukoht on Järva vald, EELK Järva-Peetri Püha Peetruse kirik, Peetri alevik, Kesktee tn 16.
3.21.2.	Paikvaatlusel 05.06.2003 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 21.06.2001 toimunud varguse käigus. 
3.22.	Küünlajalg, 19.saj. I pool (metall) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 40 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 121 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 17245.
3.22.1.	Mälestise Küünlajalg, 19.saj. I pool (metall) asukoht on Paide linn, EELK Anna kirik, Anna küla.
3.22.2.	Paikvaatlusel  23.05.2003 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 1976. a toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.23.	Küünlajalg, 19.saj. I pool (metall) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 40 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 122 ja kanti kultuurimälestiste registrisse  numbriga 17246.
3.23.1.	Mälestise Küünlajalg, 19.saj. I pool (metall) asukoht on Paide linn, EELK Anna kirik, Anna küla.
3.23.2.	Paikvaatlusel  23.05.2003 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 1976. a toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. 
3.24.	Kristuse surikuju, 19.saj. II pool (õli, lõuend, tekstiil, hõbebrokaat) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 41 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 531 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 19144.
3.24.1.	Mälestise Kristuse surikuju, 19.saj. II pool (õli, lõuend, tekstiil, hõbebrokaat) asukoht on Pärnu linn, EAÕK Jõõpre kirik.
3.24.2.	Paikvaatlusel 31.08.2006 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud.  Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese ajavahemikus 1987–1997 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.25.	Psalter, Moskva töö, 1848 (nahkköide) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 41 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 539 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 19152.
3.25.1.	Mälestise Psalter, Moskva töö, 1848 (nahkköide) asukoht on Pärnu linn, EAÕK Jõõpre kirik.
3.25.2.	Paikvaatlusel 31.08.2006 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese enne 1997. a toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.26.	Tornikell, Jaroslavli töö, 19.saj. (pronks) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 41 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 654 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 19651.
3.26.1.	Mälestise Tornikell, Jaroslavli  töö, 19.saj. (pronks) asukoht on Pärnu linn, EAÕK Pootsi-Kõpu kirik.
3.26.2.	Paikvaatlusel 28.11.2007 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 03.06.1995 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.27.	Tornikell, 19.saj. (pronks) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 41 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 655 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 19652.
3.27.1.	Mälestise Tornikell, 19.saj. (pronks) asukoht on Pärnu linn, EAÕK Pootsi-Kõpu kirik.
3.27.2.	Paikvaatlusel 28.11.2007 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese 03.06.1995 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla. 
3.28.	Piibel, Tartu, 1903 (tekstiilköide) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 03.07.1997 määruse nr 41 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 386 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 19769.
3.28.1.	Mälestise Piibel, Tartu, 1903 (tekstiilköide) asukoht on Põhja-Pärnumaa vald, EELK Vändra kirik, Pikk tn 32.
3.28.2.	Paikvaatlusel 31.08.2006 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati ese ajavahemikus 1992–1993 toimunud varguse käigus. Varastatud ese võeti mälestisena kaitse alla.
3.29.	Ikoon "Püha Triifon", 20.saj. algus (tempera, puit) tunnistati kunstimälestiseks kultuuriministri 18.05.1998 määruse nr 15 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ punktiga 127 ja kanti kultuurimälestiste registrisse numbriga 22745.
3.29.1.	Mälestise Ikoon "Püha Triifon", 20.saj. algus (tempera, puit) asukoht on Narva linn, EKÕK Narva Issanda Ülestõusmise Peakirik, Bastrakovi 4.
3.29.2.	Paikvaatlusel 21.08.2006 selgus, et mälestis ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud. Muinsuskaitseameti paberarhiivi ja kultuurimälestiste registri andmetel varastati mälestis enne 2006. a.

4.	Kultuurimälestiseks olemise lõpetamise põhjendus

4.1.	Mälestiseks olemise võib lõpetada, kui see ei ole leitav ega tuvastatav ja on piisav alus arvata, et mälestis ei ole säilinud (MuKS § 20 lg 1 p 7).
4.2.	Muinsuskaitseamet töötas läbi ja kõrvutas kunstimälestiste paberarhiivi ning kultuurimälestiste registri vastavate kunstimälestiste andmeid. Selle käigus tuvastati eelpool toodud kunstimälestistel ebapiisavad andmed (puuduvad eritunnused ja/või foto), mistõttu ei ole võimalik neid mälestisi objektiivsetel alustel tuvastada. Samuti ei ole neid kunstimälestisi korduvate paikvaatluste käigus leitud. Muinsuskaitseameti andmetel olid paljud eelpool toodud kunstimälestised juba enne kaitse alla võtmist kadunud. 1990. aastatel võeti automaatselt loetelus toodud kunstimälestised kaitsealuste mälestiste nimekirja üle, ilma et oleks jõutud nende olemasolu kontrollida. Kaitse lõpetamisel ei kustutata varastatud esemete kirjeid kultuurimälestiste registrist. Registrisse lisatakse vastav märge ning viide kaitse lõpetamise kohta.
4.3.	Mälestiste kultuurimälestiste registri numbritega 2180, 2181, 3736, 4644, 5469, 5568, 5585, 5881, 5882,  5883,  5884, 5885, 5886, 5892, 5937, 5938, 6519, 7509, 7899, 17176, 17177, 17245, 17246, 19144, 19152, 19651, 19652, 19769, 22745 puhul on selgunud, et mälestised ei ole leitavad ega tuvastatavad ja on piisav alus arvata, et mälestised ei ole säilinud ning nende taastamisel ei ole koopiate kaitsmine riikliku kultuurimälestisena põhjendatud.
4.4.	Muinsuskaitseamet algatas kultuurimälestiste lõpetamise menetluse ning edastas 08.05.2025 käskkirja eelnõu tutvumiseks mälestise omanikele. Tähtaeg arvamuste ja ettepanekute esitamiseks oli 14 päeva ehk kuni 23.05.2025. Tallinna Linnavalitsus saatis oma arvamuse 26.05.2025 ja nõustus eelnõuga. Rohkem arvamusi ja ettepanekuid ei esitatud.
4.5.	Muinsuskaitse Nõukogu tutvus eelnõuga 13.02.2025–23.02.2026 toimunud e-koosolekul ja otsustas ettepanekut toetada pärast seda, kui täpsustatakse esemete mittesäilimise alust ning põhjendatakse kaitse lõpetamise otsust juhtudel, kus esemest on olemas foto. Käskkirja on vastavalt täiendatud.

Heidy Purga
kultuuriminister