Maa rendileping nr 2024BL-01

	16.05.2024 nr 10-12/24/498-1

Kaitseministeerium, mida kaitseministri 26.11.2018 käskkirja nr 479 „Volituse andmine ja kaitseministri 03.01.2017 käskkirja nr 9 „Volituste andmine“ muutmine“ alusel esindab volitatud asutus Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus (registrikood 70009764, asukoht Järve 34a, 11314 Tallinn), mida kaitseministri 08.08.2022 määruse nr 8 „Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse põhimäärus“ § 12 lõike 1 punkti 2 alusel esindab peadirektor Magnus-Valdemar Saar (edaspidi nimetatud rendileandja)

ja

Balti Liiv OÜ (registrikood 16316343, asukoht Tartu mnt 84a-159, 10112 Tallinn), mida esindab juhatuse liige Risto Tralla (edaspidi nimetatud rentnik),

edaspidi rendileandja ja rentnik eraldi nimetatud ka pool ja koos pooled, sõlmivad käesoleva maa rendilepingu (edaspidi nimetatud leping) alljärgnevas:

1.	LEPINGU ALUS JA EESMÄRK 

1.1.	Leping on sõlmitud juhindudes maapõueseadusest, riigivaraseadusest, võlaõigusseadusest, Vabariigi Valitsuse 29.12.2016 määrusest nr 161 „Riigile kuuluva kinnisasja maavara kaevandamiseks kasutada andmise täpsustatud nõuded ja kord“.
1.2.	Rendileandja annab rentnikule õiguse kasutada tasu eest lepingu punktis 2.1 nimetatud lepingu objekti lepinguga määratud tingimustel ja tähtaja jooksul. 
1.3.	Leping on avalik ning see registreeritakse riigi kinnisvararegistris. 

2.	LEPINGU OBJEKT

2.1.	Rendileandja annab rendile 10,81 ha suuruse ala (edaspidi nimetatud lepingu objekt, lisa 1) Eesti Vabariigile kuuluvast Harju maakonnas Saku vallas Männiku külas asuvast Männiku harjutusväli kinnistust (katastriüksus 71801:001:0982, kinnistusregistri registriosa nr 12853102, sihtotstarve mäetööstusmaa 95%, tootmismaa 5%, pindala 153,68 ha, riigi kinnisvararegistri kood KV18128). 
2.2.	Rentnik kasutab lepingu objekti kehtival keskkonnaloal (edaspidi viidatud luba) nr KMIN-099 märgitud tegevusteks (sh maavara kaevandamiseks ning kaevandamise teenindamisega seotud tegevusteks). 

3.	LEPINGU TÄHTAEG

3.1.	Leping jõustub tagasiulatuvalt alates 13.04.2023 ja kehtib sama kaua kui luba nr KMIN-099 ehk kuni 06.09.2033 või kuni kaevandamise loa varasema lõppemise või lõpetamiseni.

4.	RENDI SUURUS, TASUMISE KORD JA LEPINGU ESEMEGA SEOTUD KÕRVALKULUD

4.1.	Lepingu objekti kasutamise tasu aastamäär ehk rent tuleneb maapõueseaduse kehtivast redaktsioonist.
4.2.	2023. aasta rendiks on 292,48 eurot, proportsionaalselt kasutusaja eest (punkt 3.1) tuleb tasuda 210,75 eurot.
4.3.	Alates 2024. aastast rakendub maapõueseaduse § 1358, millest lähtuvalt kujuneb rendiks 2024. aastal kokku 438,72 eurot. Järgmiste aastate rendi summad leitakse lähtuvalt punktist 4.1.
4.4.	Rentnik maksab punktides 4.2 ja 4.3 nimetatud 2023. ja 2024. aasta rendid ja punktis 4.9 viidatud maamaksu ühekordse maksena rendileandja rekvisiitides märgitud Rahandusministeeriumi arvelduskontole arve(te) alusel, kokku summas 843,15 (kaheksasada nelikümmend kolm eurot ja viisteist senti) eurot arvel märgitud tähtajaks.
4.5.	Alates 2025. aastast maksab rentnik punkti 4.1 järgse aastarendi rendileandja rekvisiitides märgitud Rahandusministeeriumi arvelduskontole arve alusel kaks korda aastas võrdsete osadena 1. jaanuariks ja 1. juuliks ettemaksuna järgmise poolaasta eest. Maamaksu tasub rentnik arve alusel ühekordse maksena, arvel toodud rekvisiitidel ja tähtajaks.
4.6.	Kui rentnik ei tasu renti tähtajaks, on rentnik kohustatud tasuma rendileandjale viivist 0,05% (null koma null viis protsenti) tähtaegselt tasumata summast iga viivitatud kalendripäeva eest.
4.7.	Arvelduskonto muutmisest teatab rendileandja rentnikule kirjalikult. 
4.8.	Rendileandjal on õigus muuta rendi suurust, kui maa korralise hindamise käigus või maa erakorralise hindamise alusel muutub maa maksustamishind. 
4.9.	Rentnik kohustub tasuma alates 13.04.2023 lepingu objekti eest maamaksu ja kannab kõik muud lepingu objektiga seotud koormatised lepingu kehtivuse ajal. Maamaks on 2023. aasta eest 76,66 eurot ja 2024. aasta eest 117,03 eurot.
4.10.	Lepingu lõppemisel esitab rendileandja vajaduse korral rentnikule lõpparve 14. (neljateistkümne) päeva jooksul pärast lepingu lõppemise kuupäeva. Lõpparves fikseerivad pooled summad, mis on neil teineteistelt saada, ja nende arvutamise alused. Lõpparvet ei esitata, kui pooled kinnitavad lepingu lõpetamisel, et neil ei ole teineteise suhtes nõudeid ega pretensioone. 
4.11.	Kui rentnik ei nõustu lõpparvega, on tal õigus 14. (neljateistkümne) päeva jooksul lõpparve saamisest arvates esitada rendileandjale vastulause lõpparve kohta. Kui rendileandja nõustub rentniku esitatud vastulausega, teeb ta lõpparves vastavad muudatused. Muudetud lõpparve või motiveeritud vastulause rahuldamisest keeldumise otsuse esitab rendileandja rentnikule kõige hiljem ühe kuu jooksul vastulause saamise päevast arvates. 

5.	KOMMUNIKATSIOONID JA EHITISED 

5.1.	Leping ei kohusta rendileandjat varustama rentnikku veevärgi, kanalisatsiooni, elektri, telefoni, juurdepääsutee ja muude kommunikatsioonidega. 
5.2.	Rentnikul on õigus rajada lepingu objektile tema tegevuse jaoks vajalikke kommunikatsioone, tasudes kõik selleks tehtavad kulutused. Rentnik on kohustatud kommunikatsioonide rajamisest, mis ei ole seotud kaevandamistegevusega, neis tehtavatest ümberehitustest ja täiendustest teavitama rendileandjat 14. (neljateistkümne) kalendripäeva jooksul nimetatud töödega alustamisest arvates. Lepingu lõppemisel on rentnik kohustatud rajatud kommunikatsioonid, mille säilitamine on ette nähtud kaevandatud maa korrastamise projektis (edaspidi korrastamisprojekt), rendileandjale üle andma tasuta.
5.3.	Rentnikul on õigus rajada lepingu objektile maaga mittepüsivalt ühendatud ehitisi.

6.	RENDITAVA VARA TAGASTAMINE

6.1.	Lepingu lõppemise päeval tagastab rentnik rendileandjale kogu lepingu objekti, mis on korrastatud korrastamisprojekti järgi. Erandkorras võib kokkuleppel rendileandjaga lepingu objekti tagastada ka osade kaupa. Mõlemal juhul koostatakse üleandmise-vastuvõtmise akt. 

7.	ALLRENT

7.1.	Rentnikul ei ole lubatud lepingu objekti anda kolmandate isikute kasutusse rendileandja kirjaliku nõusolekuta.

8.	RENDILEANDJA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

8.1.	Rendileandjal on õigus: 

8.1.1.	kontrollida lepingu objekti sihipärast kasutamist, kaitserežiimide, kasutuspiirangute ja teiste kohustuste täitmist, teatades sellest rentnikule vähemalt 24 (kakskümmend neli) tundi ette.
8.1.2.	rentniku poolsete rikkumiste avastamise korral kohustada rentnikku kõrvaldama tema põhjustatud puudused ja rikkumised. 
8.1.3.	muuta ühepoolselt rendi suurust vastavalt lepingu punktis 4.1 sätestatule või muudel Eesti Vabariigi õigusaktidest tulenevatel juhtudel. Seadusjärgne rendi muudatus fikseeritakse arvega, eraldi kokkulepet selleks ei vormistata.
8.1.4.	nõuda rentnikult lepingu täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise tõttu riigile tekitatud otsese varalise kahju hüvitamist. 

8.2.	Rendileandja kohustub: 

8.2.1.	võimaldama rentnikul kasutada lepingu objekti vastavalt lepingule. 
8.2.2.	vastama kirjalikult 30 (kolmekümne) kalendripäeva jooksul rentniku asjakohastele taotlustele, et saada nõutavaid lubasid või nõusolekuid. Loa või nõusoleku andmisest keeldumise korral esitama rentnikule sama tähtaja jooksul põhjendatud seisukoha loa või nõusoleku andmisest keeldumise kohta. 
8.2.3.	registreerima lepingu riigi kinnisvararegistris. 

9.	RENTNIKU ÕIGUSED JA KOHUSTUSED 

9.1.	Rentnikul on õigus:
 
9.1.1.	kasutada lepingu objekti ainult oma majandustegevuseks lepinguga ettenähtud tingimustel, ulatuses ja korras. 
9.1.2.	püstitada lepingu objektile maaga mittepüsivalt ühendatu ehitisi, teha mullatöid, paigaldada kommunikatsioone, kaableid ja veevärki ning teha muid töid, mis on vajalikud, et lepingu objekti otstarbekalt ja sihipäraselt kasutada, järgides lepingu punkti 9.2.5 tingimusi ning arvestades lepingu punktis 5.2 sätestatuga. 

9.2.	Rentnik kohustub: 

9.2.1.	kandma kõik lepingu sõlmimisega seotud kulud. 
9.2.2.	kasutama lepingu objekti sihtotstarbeliselt ja heaperemehelikult, järgides kõiki loas nr KMIN-099 toodud nõudeid ning kandma kõik lepingu objekti korrashoiu ja korrastamisega seotud kulud. 
9.2.3.	sõlmima Riigimetsa Majandamise Keskusega lepingu kinnisasjal kasvava metsa raadamise korraldamiseks.
9.2.4.	mitte püstitama lepingu objektile:

9.2.4.1.	alalisi ehitisi;
9.2.4.2.	ajutisi ehitisi, mis on kõrgemad kui 28 (kakskümmend kaheksa) meetrit.

9.2.5.	hoiduma tegevusest, mis võivad põhjustada keskkonnaseisundi halvenemist, õhu, vee või maa saastamist, muud ohtu või kahju üldsuse huvidele, tagades väljastatud keskkonnalubadega kehtestatud nõuete täitmise.
9.2.6.	kõrvaldama kõik lepingu punkti 8.1.1 alusel teostatud kontrolli käigus avastatud puudused, mille kõrvaldamiseks on rendileandja rentnikku kohustanud lepingu punkti 8.1.2 alusel. 
9.2.7.	enne lepingu lõppemist likvideerima tema poolt lepingu objektile rajatud ehitised, mille säilitamine pole ette nähtud korrastamisprojektis või muude kokkulepetega. 
9.2.8.	korrastama kogu lepingu objekti kooskõlas loaga nr KMIN-099 ja korrastamisprojektis sätestatu järgi. Vähemalt kolm aastat enne lepingu lõppemise päeva kohustub rentnik esitama Keskkonnaametile avalduse lepingu objekti korrastamistingimuste saamiseks.
9.2.9.	tagama piirimärkide säilimise, kui lepingu objekti piirile on paigaldatud piirimärgid. Samuti on keelatud piirimärke kahjustada või ümber paigutada.
9.2.10.	korraldama korrastatud maa katastrimõõdistamise teostamise ja rendileandjale katastrimõõdistamise toimiku esitamise, kui ei lepita kokku teisiti.
9.2.11.	tasuma lepingu objekti maamaksu ning kandma kõik muud katastriüksusega seotud koormised. Rentnikul säilib maamaksu ja muude koormiste tasumise kohustus kuni lepingu objekti täieliku tagastamiseni rendileandjale.
9.2.12.	viivitamatult teavitama rendileandjale, kui reorganiseerib juriidilisest isikust rentniku. Rentniku õigusjärglane on kohustatud esitama rendileandjale oma andmed ning kinnituse, et õigusjärglane täidab kõiki lepingust tulenevaid kohustusi. 
9.2.13.	teatama lepingu täitmist takistavate asjaolude (sealhulgas maksejõuetus) ilmnemisel sellest kohe rendileandjale kirjalikult, samuti on ta kohustatud teatama takistavate asjaolude lõppemisest.

10.	LEPINGUPOOLTE VASTUTUS 

10.1.	Pooled kannavad täielikku varalist vastutust lepingu tingimuste täitmata jätmisega või mittekohase täitmisega teisele poolele tekitatud kahju eest. 
10.2.	Lepingu punktides 6.1 ja 9.2.6 nimetatud kohustuste täitmata jätmisel rakendatakse maapõueseaduses sätestatud meetmeid, et tagada rikutud maa korrastamine.
10.3.	Kui rentnik ei täida lepingu punktides 6.1 ja 9.2 nimetatud kohustusi või täidab neid mittekohaselt, on rendileandjal õigus nõuda rentnikult leppetrahvi kuni ühe aasta eest tasumisele kuuluva rendi summas (punkt 4.1), kusjuures leppetrahvi tasumine ei vabasta rentnikku tema kohustuste täitmisest. Rendileandjal on õigus kohustuse täitmiseks anda lisaaeg. 

11.	LEPINGU MUUTMINE, LÕPPEMINE JA LÕPETAMINE 

11.1.	Lepingu tingimusi võib muuta üksnes poolte kirjalikul kokkuleppel, välja arvatud lepingu punktides 4.8 ja 8.1.3 sätestatud juhul või muudel juhtudel, kui lepingu tingimuste muutmine tuleneb Eesti Vabariigi õigusaktidest.
11.2.	Ühe poole taotlusele muuta lepingu tingimusi vastab teine pool 30 (kolmekümne) kalendripäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates. Keeldumise korral teatatakse sellest teisele poolele, esitades kirjaliku põhjenduse. 
11.3.	Lepingu punktides 4.8 ja 8.1.3 sätestatud juhul või Eesti Vabariigi õigusaktidest tuleneval lepingu tingimuste muutmisel teatab pool teisele poolele lepingu muutmisest kirjalikult vähemalt 10 (kümne) kalendripäeva ette. 
11.4.	Poolte kirjalikul kokkuleppel võib lepingu lõpetada igal ajal enne lepingu tähtaja möödumist. 
11.5.	Pooled võivad lepingu ennetähtaegselt erakorraliselt üles öelda Eesti Vabariigi õigusaktides toodud alustel ja korras, teatades sellest kirjalikult teisele poolele vähemalt 6 (kuus) kuud ette.
11.6.	Rentniku või tema õigusjärglase lõpetamisel (sh pankroti korral) lõpeb leping seaduses sätestatud korras.

12.	LEPINGU KEHTIVUSE TAGATISED 

12.1.	Lepingu objekti valitsemise üleminekul teisele riigivara valitsejale jääb leping jõusse ka uue valitseja suhtes, kui Eesti Vabariigi õigusaktides ei ole sätestatud teisiti. 
12.2.	Rendileandja reorganiseerimisel lähevad tema lepingust tulenevad õigused ja kohustused üle tema õigusjärglasele, selle puudumisel aga Vabariigi Valitsusele või tema volitatud valitsusasutusele.
12.3.	Rentniku reorganiseerimisel (sh jagunemise, ühinemise või ümberkujundamise teel) lähevad kõik lepingust tulenevad õigused ja kohustused üle rentniku õigusjärglasele vastavalt õigusaktidele.

13.	VAIDLUSTE LAHENDAMINE 

13.1.	Pooled lahendavad läbirääkimiste teel lepingu täitmisel, muutmisel ja lõpetamisel tekkivad erimeelsused. 
13.2.	Lepingu täitmisel, muutmisel ja lõpetamisel tekkivad vaidlused, mida ei suudeta lahendada läbirääkimiste teel, lahendavad pooled kohtus. 

14.	LEPINGU DOKUMENDID JA VASTUTAVAD ISIKUD 

14.1.	Lepingu dokumendid koosnevad lepingust, lepingu lisadest, pärast lepingu sõlmimist poolte alla kirjutatud lepingu muudatustest ja täiendustest ning lepingu punkti 8.1.3 alusel teisele poolele saadetud lepingu muutmise teadetest. 
14.2.	Lepingu sõlmimisel on lepingul järgmised lisad: 

14.2.1.	Lisa 1. Lepingu objekt.

14.3.	Kumbki pool määrab endale lepingulise esindaja. Esindaja vahetumisest tuleb teist poolt viivitamatult e-kirja teel teavitada.
14.4.	Rendileandja esindaja lepingu täitmisel on Alvar Pern, tel 717 0535, e-post alvar.pern@rkik.ee. 
14.5.	Rentniku esindaja on OÜ Balti Liiv juhatuse liige Risto Tralla, telefon 5648 9993, e-post risto.tralla@mail.ee. 

(allkirjastatud digitaalselt) 		(allkirjastatud digitaalselt)

Magnus-Valdemar Saar		Risto Tralla
peadirektor		juhatuse liige