Subject: Küsimus
From: "Maarika Rump" <[email-masked]>
To: "Maarika Rump" <[email-masked]>
Date: Fri, 13 Mar 2026 11:59:43 +0200

From: Mihkel Haug <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Sent: Friday, March 13, 2026 10:45 AM
To: Taivo Linnamägi <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >; Üllar Salumäe
<[email-masked] <mailto:[email-masked]>
>; Viktor Popov <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >
Cc: Imbi Kivi-Sild <[email-masked] <mailto:[email-masked]>
>; Ivar Värk <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; Siiri Lohk
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Subject: FW: Küsimus

Tere Üllar, Taivo ja Viktor

Tänan tähelepanu juhtimise eest GNSS signaali häiretega seotud
ohutusriskidele. Vastan mõlemale laekunud kirjale koos, kuna teema on sama
ning käsitletud asjaolud osapooltele teada. Tegemist on probleemiga, mis
mõjutab kogu regiooni ning mille ulatus on viimastel aastatel
geopoliitilise olukorra tõttu märkimisväärselt kasvanud.

EANS on GNSS-häirete mõju vähendamiseks astunud viimastel aastatel mitmeid
samme. Muuhulgas on rajatud täiendav DME taristu, mis võimaldab DME/DME
navigatsiooni kasutamist ning tagab liinilendudele alternatiivse võimaluse
olukordades, kus GNSS signaal ei ole usaldusväärne. Samuti on tagatud
DME/DME katvus kõrgemal kui FL95, mis võimaldab õhusõidukitel jätkata
marsruudilendu ka GNSS-häirete korral.

Samas tuleb arvestada, et DME/DME navigatsioon ei ole universaalne
lahendus kõikidele õhusõidukitele. Mitmed Eesti regionaallennuvälju
teenindavad lennukitüübid kasutavad navigatsioonisüsteeme, mis ei toeta
RNAV- või RNP-protseduuride lendamist üksnes DME/DME navigatsiooni alusel.
Operaatorite tagasiside põhjal ei ole teatud ATR ja Saab tüüpi lennukite
konfiguratsioonides GNSS-i puudumisel võimalik RNAV-lähenemisi teostada.
Samuti ei ole selleks võimelised enamik väiksemaid helikoptereid,
business- ja kerglennukeid, mille varustuses on üldjuhul üks DME
vastuvõtja ning mille kaasaegsemad FMS-id ei ole loodud DME/DME
tehnoloogia selliseks kasutuseks. Sellistel juhtudel oleks alternatiiviks
pigem konventsionaalsetel navigatsiooniseadmetel põhinevad protseduurid
(nt VOR/DME). Eestis VOR-süsteeme täna enam kasutusel ei ole.

Oluline on märkida, et Euroopa tasandil on navigatsioonitaristu arendamise
strateegia olnud suunatud konventsionaalsete navigatsiooniseadmete
järkjärgulisele vähendamisele ja GNSS-põhiste protseduuride laialdasemale
kasutusele. Sama põhimõte kajastub ka Euroopa Liidu tulemuslikkuskavas
ning regulatsioonides. Kuigi arutelud strateegia muutmise üle on toimunud,
ei ole minu teada seisukohta ametlikult muudetud. Mitmed mõjutatud ANSP-d
on seejuures pidurdanud või ajutiselt peatanud konventsionaalse taristu
väljaviimist või toonud alternatiivid ajutiselt tagasi kasutusse.

Eesti on oma DME/DME lahendusega rahvusvaheliselt silma paistnud ning
oleme seda tutvustanud ka mitmetele piirkonna ANSP-dele. Samas teame, et
näiteks Soomes ILS-komponendina kasutatava DME info rakendamine
protseduurides ei ole sobiv Finnairi ATR-tüüpi õhusõidukitele ning neil
hetkel toimivat alternatiivi ei ole.

Viimaste aastate GNSS-häirete ulatus on loonud uue olukorra, kus
navigatsioonitaristu vastupidavust tuleb hinnata laiemalt ning analüüsida
täiendavate GNSS-vabade alternatiivide vajadust. EANS on valmis sellesse
arutelusse omalt poolt panustama ning analüüsima erinevaid võimalikke
lahendusi. Plaanime paigaldada kaks täiendavat DME seadet Lääne-Eestisse,
kuid rõhutame, et see ei oleks vältinud viimase aja kahte juhtumit, kus
õhusõidukid kaotasid GNSS võimekuse täielikult.

Navigatsioonitaristu strateegiline kujundamine eeldab selget riiklikku
suunist selle kohta, milline peaks olema Eesti lennunduse pikaajaline
navigatsioonimudel olukorras, kus GNSS-häirete risk on muutunud püsivaks
teguriks. Euroopa Liidu PBN rakendamise määruse (EU) 2018/1048 kohaselt
pidid liikmesriigid tagama hiljemalt 6. juuniks 2030 PBN-põhiste
instrumentlähendamiste kättesaadavuse. Sellest tulenevalt kujunes ka
Euroopa lennunduses üldisem strateegiline suund liikuda järk-järgult
satelliitnavigatsioonil põhinevate lahenduste poole ning vähendada
konventsionaalsete seadmete kasutamist. Sama põhimõte kajastus ka Eesti
navigatsioonitaristu arenguplaanides ning RP4 ettevalmistustes, arvestades
konventsionaalsete seadmete (nt VOR) kõrgeid ülalpidamiskulusid ja
vähenevat kasutamist.

Oleme valmis neid teemasid riigi tasandil täiendavalt arutama ning esitama
vajadusel detailsema tehnilise ülevaate lahendusvariantidest ja nende
piirangutest.

Lugupidamisega!

Mihkel Haug

Lennujuhtimise osakonna juhataja

M:  <tel:+37253310533> +372 53310533

E:  <mailto:[email-masked]> [email-masked]

Lennuliiklusteeninduse AS
Kanali põik 3, Rae küla,
Rae vald, 10112 Harjumaa

 <http://www.eans.ee/>

 <https://www.facebook.com/Lennuliiklusteenindus/>

 <https://twitter.com/AirTrafficEST>

 <https://www.linkedin.com/company/estonian-air-navigation-services/>

  _____

From: Üllar Salumäe <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >
Sent: Tuesday, March 10, 2026 12:00 PM
To: Imbi Kivi-Sild <[email-masked] <mailto:[email-masked]>
>
Subject: Küsimus

Tere Imbi

Vastan siis ühe kliendi murekirjale kus ta palub meil jälgida
tähelepanelikult, et navigatsioonitaristu arendamisel ei visataks
kergekäeliselt „üle parda“ konventsionaalseid navigatsiooniseadmeid.
Kontekst siis see, et GNSS häiretega seonduvalt ei saa satnav seadmetele
väga loota. Kas EANSil on lähiaastatel mingeid just navigatsiooni taristut
puudutavaid arendusi plaanis, mida selles kontekstis saab mainida? Detaili
minna ei plaani ja ärisaladusi avaldada samuti, pigem lause või paariga
mingi sellise üldise olukorra kirjelduse lisaksin kirjale kui on midagi
olulist.

Head

Üllar

Üllar Salumäe

direktor

Lennundusteenistus
+372 5059129
www.transpordiamet.ee <http://www.transpordiamet.ee/>

From: Viktor Popov < <mailto:[email-masked]>
[email-masked]>
Sent: Wednesday, March 4, 2026 8:36 AM
To: Taivo Linnamägi < <mailto:[email-masked]>
[email-masked]>
Subject: FW: GPS signaali segamised - ohutusprobleem

Taivo!

Saatsin maili vana aadressile.

Viktor

From: Viktor Popov
Sent: Wednesday, March 4, 2026 8:34 AM
To: Taivo Linnamägi < <mailto:[email-masked]>
[email-masked]>; Silja Vöörmann <
<mailto:[email-masked]>
[email-masked]>
Cc: Margit Markus Moossen <
<mailto:[email-masked]>
[email-masked]>
Subject: GPS signaali segamised - ohutusprobleem

Tervist, head kolleegid!

Veebruari lõpus toimus meil ohutusprobleemide ülevaatus sisuosakondadega.
Muret tekitab endiselt GPS signaali segamised ja võltsimised, mis leiavad
aset iga päev. Segamised mõjutavad oluliselt lende kogu Tallinna
lennuinfopiirkonnas ja eriti Kärdla ja Kuressaare lennuväljadel, kus
satelliitnavigatsiooni protseduuridele alternatiivseid protseduure pole.
1. märtsil katkestas reisilennuk LPV lähenemise Kärdla lennuväljale GPS
signaali kadumise tõttu ja läks kordusringile. Kärdla lennujaam juhib
tähelepanu sellele, et alternatiivsed navigeerimise seadmed RNPle
lennuväljal puuduvad.  Eelseisval SSP koordineerimisrühma koosolekul
soovikime me adresseerida probleemi Riigi tasandil. Probleemi
lahendamiseks võiks olla DME seadmete paigaldamine. Nii oli lahendatud
sama probleem Tartu lennuväljal.

Koostöö eest tänades ja tervitades,

Viktor

Viktor Popov

Lennundusohutusnõunik

Ohutuse ja juhtimissüsteemi osakond

 <tel:+37258512544> +372 58512544

www.transpordiamet.ee <http://www.transpordiamet.ee/>

                    Valge 4 / 11413 Tallinn / Estonia

                    Transpordiamet