KINNITATUD 
Kaitseväe Akadeemia ülema
29.08.2024 käskkirjaga nr 1402

KAITSEVÄE AKADEEMIA ÕPPEKAVANÕUKOGU TÖÖKORD

I ÜLDSÄTTED 

1.	Kaitseväe Akadeemia (edaspidi akadeemia) õppekavanõukogu on tasemeõppe ja sõjaväeliste täiendusõppe õppekavade arendamiseks moodustatud nõuandev kogu, mille koosseis, ülesanded ja töökorraldus on sätestatud käesolevas korras. 

2.	Õppekavanõukogu juhindub oma tegevuses haridusalastest õigusaktidest, akadeemia nõukogus vastu võetud ja teistest akadeemias kehtivatest regulatsioonidest ja käesolevast töökorrast. 

3.	Akadeemia õppekavanõukogu pädevuses on tasemeõppe õppekavade ja sõjaväeliste täiendusõppe ning teiste akadeemia õppeosakonna hallatavate kursuste õppekavadega seotud muudatusettepanekute menetlemine. 

4.	Akadeemia õppekavanõukogu ülesanded on: 
4.1.	arutada muudatusettepaneku(te) asjakohasust, sisulist sobivust ja sõnastust; 
4.2.	otsustada muudatusettepanek(ute) heaks kiitmine või tagasilükkamine esitajale paranduste tegemiseks; 
4.3.	fikseerida muudatusettepaneku tagasilükkamisel nõukogu täiendav parandusettepanek;
4.4.	arutada akadeemia ülema või õppeosakonna juhataja püstitatud õppekavade rakendamisega seotud küsimusi. 
4.5.	koostada otsuste kohta kirjalik argumenteeritud seisukoht. 

5.	Õppekavanõukogu otsus edastatakse vastava õppekava juhile edasiseks menetlemiseks. 

II ÕPPEKAVANÕUKOGU KOOSSEIS 

6.	Õppekavanõukogu koosneb alalistest ja mittealalistest liikmetest. 

7.	Alalised liikmed on määratud õppekavade arenduse grupi ülema ettepanekul akadeemia ülema käskkirjaga. Alalisteks liikmeteks on akadeemia õppeosakonna tasemeõppe õppekavade juhid, täiendusõppekavade juht, akadeemiliste töötajate, õppurite ja tööandja (KVPS J7) esindaja.

8.	Õppekavanõukogu alalised liikmed sh esimees ja aseesimees määratakse ametikohapõhiselt akadeemia ülema käskkirjaga tähtajatult.

9.	Mittealaliste liikmete valiku istungile kaasamiseks korraldab õppekavanõukogu esimees. Ettepaneku isikute kaasamiseks võivad teha kõik õppekavanõukogu alalised liikmed.

III ÕPPEKAVANÕUKOGU ISTUNG JA SELLE ETTEVALMISTAMINE 

10.	Õppekavanõukogu töövormiks on istung töökohtumisena või videosilla vahendusel.

11.	Istungi kutsub vastavalt vajadusele kokku õppekavanõukogu esimees, tema puudumisel aseesimees kuid mitte hiljem kui kuu aja jooksul taotluse laekumisest.

12.	Ettepaneku istungi toimumiseks võivad teha kõik nõukogu alalised liikmed. 

13.	Istungi kokkukutsuja korraldab õppekavanõukogu liikmete teavitamise istungi toimumisest koos päevakorra punktidega vähemalt viis tööpäeva enne istungit. Päevakorrapunktidega seotud materjalid edastatakse õppenõukogu istungist osavõtjatele hiljemalt kaks tööpäeva enne istungit.

14.	Kui õppekavanõukogu ei ole võimalik kokku kutsuda, võib otsustusvaldkonda kuuluvate kiireloomuliste küsimuste arutamiseks korraldada elektroonilise hääletamise. Elektroonilise hääletamise korraldab õppekavanõukogu esimees nii, et nõukogu liikmetel on võimalik hääletamise kulgu jälgida. Hääletamisega seotud e-kirjad lisatakse protokollile. 

IV ISTUNGI LÄBIVIIMINE 

15.	Istungit juhatab õppekavanõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees. 

16.	Õppekavanõukogu on otsustusvõimeline, kui istungil osaleb vähemalt viis (5) nõukogu alalist liiget, kellest üks peab olema esimees või aseesimees ja arutluse all oleva õppekava juht. 

17.	Otsuseid langetatakse avaliku hääletamise teel lihthäälteenamusega. Kui hääled jagunevad võrdselt, siis on otsustavaks istungi juhataja hääl. Kõik kohal olevad õppekavanõukogu liikmed on kohustatud hääletama. Hääletatakse poolt või vastu.

18.	Juhul, kui istungi alguseks ei ole õppekavanõukogu otsustuvõimeline, saadab istungi juhataja õppekavanõukogu laiali ning kutsub kokku uue istungi kahe nädala jooksul. 

19.	Istungit alustatakse päevakorra kinnitamisega. Igal istungil osaleval õppekavanõukogu liikmel on õigus teha päevakorda muudatusettepanekuid, mis otsustatakse hääletusega.

20.	Õppekavanõukogu liikmel: 
20.1.	on kohustus iga päevakorrapunkti kohta avaldada arvamust;
20.2.	on õigus teha ettepanekuid. 

21.	Sõnasaamise soovi avaldatakse käetõstmisega. Videokonverentsi formaadis kohtumise käigus esitatakse soov selgelt oma nime esitamisega sobival ajal. Istungi juhataja annab sõna sooviavalduste järjekorras. Istungi juhataja võib kehtestada sõnavõttudeks ja küsimuste esitamiseks ajalimiidi.

22.	Istungi juhataja võib teha sõnavõtjale märkuse või teda katkestada, kui sõnavõtja kaldub teemast kõrvale või ei pea kinni ajalimiidist.

V ISTUNGI PROTOKOLL 

23.	Õppekavanõukogu istungid protokollitakse. 

24.	Protokoll:
24.1.	vormistatakse vastavalt Kaitseväe asjaajamiskorrale hiljemalt kolme tööpäeva jooksul peale istungi toimumist;
24.2.	kooskõlastatakse istungi järgselt akadeemia koostöökeskkonnas kolme tööpäeva jooksul;
24.3.	registreeritakse ja säilitatakse dokumendihaldussüsteemis vastavalt Kaitseväe asjaajamiskorrale. 

25.	Protokolli kinnitab istungi juhataja hiljemalt viie tööpäeva jooksul istungi toimumisest. 

26.	Protokolliga õppekavanõukogus heaks kiidetud muudatused esitab vastava õppekava juht:
26.1.	kutseõppe õppekava puhul akadeemia nõukogule kooskõlastamiseks ja akadeemia ülemale kinnitamiseks; 
26.2.	kõrgharidusõppe õppekava puhul akadeemia nõukogule kinnitamiseks;
26.3.	sõjaväelise täiendusõppe õppekava puhul akadeemia ülemale kinnitamiseks.