Subject: Re: [Päring#2024121510000011] Koolitoidu hankimine ning juriidilised puudused detailides
From: "Riigihanked" <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Cc: "Konkurentsiamet"
Date: Fri, 17 Jan 2025 10:33:24 +0200

Tere

Riigihankelepingu sõlmimiseks menetlusreeglite valik sõltub teatavasti 
riigihanke eeldatavast maksumusest ja sellest tulenevalt kohalduvast 
piirmäärast. Sealjuures on ka oluline, mis on hankelepingu esemeks, sest 
erinevad piirmäärad ja menetlusnõuded on kehtestatud asjade ostmisele, n-ö 
tavateenuste ja eriteenuste tellimisele.

Loosi teel riigihanke menetluses eduka pakkumuse välja selgitamine ei 
tähenda tingimata seda, et riigihankemenetlust ei ole hankija korraldanud. 
Pigem võib öelda vastupidi - liisu heitmist kasutakse olukorras, kus hankija 
tingimuste kohaselt on ammendunud muud võimalused eduka pakkumuse välja 
selgitamiseks. Riigihangete direktiivi 2024/24/EL põhjenduspunktis 93 on 
märgitud, et arvestades arvukaid võimalusi hinnata majanduslikku tulusust 
sisuliste kriteeriumite alusel, tuleks vältida seda, et liisutõmbamine on 
ainus vahend lepingu sõlmimiseks. Seetõttu ka Rahandusministeerium üldjuhul 
ei kiida heaks selliste hindamiskriteeriumide kasutamist, mis ei võimalda 
eduka pakkumuse väljaselgitamist, kuna pakkumused on võrdsed nii, et lõplik 
otsus tehakse liisuheitmise tulemusena. Selleks, et soodustada 
majanduslikult soodsaima pakkumuse välja selgitamiseks kvalitatiivsete 
hindamiskriteeriumide laialdasemat kasutamist, aga mis aitaks vältida ka 
liisuheitmise kasutamist, on Rahandusministeerium kättesaadavaks teinud 
arvuka loetelu näidishindamisekriteeriumidest (koos metoodikaga). Samas ei 
ole kehtiva seaduse ja direktiivi kohaselt liisutõmbamise kasutamine siiski 
täielikult õigusvastane.

Ebaausate ettevõtjate välistamiseks on RHS-is ette nähtud hankemenetlusest 
kõrvaldamise alused. Kõrvaldamise alused jagunevad kaheks: kohustuslikud 
(RHS  95 lg 1) ja vabatahtlikud (RHS § 95 lg 4-41). Tulenevalt varasemate 
hankelepingute rikkumisest saab ettevõtja kõrvaldad nn vabatahtliku 
kõrvaldamise aluse alusel. See tähendab, et hankija saab otsustada, kas 
ettevõtja kõrvaldada või vaatamata rikkumisele mitte kõrvaldada. Samuti ei 
ole hankemenetlusest kõrvaldamise aluseks igasugused hankelepingu 
rikkumised, vaid tegemist peab olema pideva või olulise lepingu olulise 
tingimuse rikkumisega ja rikkumise tulemusena on lepingust taganetud või 
leping üles öeldud, hinda alandatud, hüvitatud kahju või makstud leppetrahvi 
(vt täpsemalt RHS § 95 lg 4 p 8). Lisaks tuleb arvestada, et ettevõtja võib 
võtta kasutusele heastamise meetmeid selleks, et teda vaatamata varasematele 
rikkumistele ei kõrvaldaks hankemenetlusest (RHS § 97 lg 8).Kokkuvõtlikult 
öeldes ei tähenda hankelepingu rikkumine tingimata seda, et hankelepingut 
rikkunud ettevõtja järgnevatest hankemenetlustest alati kõrvaldatakse või on 
õiguspärane kõrvaldada, vaid vastavalt Euroopa Kohtu praktikale peab iga 
hankija ise otsustama, kas lepingu rikkumise tõttu ta peab vajalikuks 
ettevõtja kõrvaldamist või mitte.

Rahandusministeerium on pidanud vajalikuks hankelepingu rikkumise info 
avalikustamist tunduvalt suuremas ulatuses kui seda nõuavad riigihangete 
direktiivid. Selleks on seadusega pandud hankijatele kohustus esitada 
sellise rikkumise, mis võib järgmistes riigihangetes kaasa tuua ettevõtja 
kõrvaldamise,  info riigihangete registrile, kus see teave saab avalikuks. 
Samuti on loodud riigihangete registris võimalus otsida lepinguid muu hulgas 
kriteeriumi järgi, kas hankelepingut on rikutud. Hankijatel on ka kohustus 
esitada riigihangete registrile andmed lepingu lõppemise järgselt. Kui oleme 
tuvastanud, et hankijad on esitanud riigihangete registrile ebaõigeid 
andmeid, oleme hankijatel palunud andmeid korrigeerida.

Nõustume, et lepingute nõuetekohase täitmise üle on vaja teha senisest enam 
järelevalvet. Sellise järelevalve kohustus on hankijal, kes on lepingu 
sõlminud. Rahandusministeerium ei kontrolli hankija eest seda, kas ja kuidas 
on lepingut täidetud. Siiski peame oluliseks lepingute täitmise sisulisemat 
kontrollimist, mistõttu oleme hankijatele saatnud korduvalt sellele 
probleemile tähelepanu pööravaid märgukirju. Viimati saatsime kohalikele 
omavalitsustele vastavasisulise märgukirja 
<https://adr.rik.ee/ram/dokument/16109654>  9. oktoobril 2024.

Vastus on antud Teie päringus märgitust lähtudes.

Lugupidamisega

Estella Põllu
Riigi osaluspoliitika ja riigihangete osakond
Rahandusministeerium
tel 5885 1336
[email-masked] <mailto:[email-masked]>
https://www.fin.ee | Suur-Ameerika 1, 10122 Tallinn
twitter.com/rahandus <http://twitter.com/rahandus>  | 
<http://blogi.fin.ee/> blogi.fin.ee
_________________________________________________________________________________________________

Selgitus: Rahandusministeeriumi riigi osaluspoliitika ja riigihangete 
osakonna pädevuses on anda õigusalaseid selgitusi, st selgitada riigihangete 
seaduse konkreetse paragrahvi, konkreetse lõike või konkreetse punkti sisu 
ja tähendust. Rahandusministeerium ei paku õigusabi teenust, st teenust, kus 
antakse mingite konkreetsete eluliste asjaolude osas õiguslik hinnang. 
Juhime tähelepanu, et Rahandusministeeriumi riigi osaluspoliitika ja 
riigihangete osakonna poolt nõustamistegevuse raames antud õigusalane 
selgitus ei ole ühelegi isikule täitmiseks kohustuslik. 
Rahandusministeeriumi pädevusse ei kuulu õigusvaidluste lahendamine, sest 
õigust mõistab Eesti Vabariigis üksnes kohus.

Teie päringu sisu oli järgmine:

15.12.2024 23:30 - Keidi Kõiv kirjutas:

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lugupeetud osapooled

Käesoleva aasta teises pooles on ajakirjandusest käinud läbi mitmeid 
arvamusartikleid seoses koolitoitlustajate valiku protsessidega (Ettevõtja: 
<https://arileht.delfi.ee/artikkel/120283204/ettevotja-viimaste-aastatega-on-valja-loositud-50-miljonit-eurot-maksumaksja-raha> 
viimaste aastatega on välja loositud 50 miljonit eurot maksumaksja raha - 
Ärileht, 
<https://arileht.delfi.ee/artikkel/120318102/karm-ari-koolisooklas-mone-linna-koolides-tihti-onnemang/> 
https://arileht.delfi.ee/artikkel/120318102/karm-ari-koolisooklas-mone-linna-koolides-tihti-onnemang/). 
Olles ise tegev riigihangete alal, jäid mulle nimetatud artiklites silma 
just juriidilises vaates mitmed väited.

Nimelt on artiklites leidnud käsitlust nii see, et Tallinnas toimub 
toitlustaja valik juba viimaseid aastaid alati loosi teel, mitte 
riigihangete korras, loosis osalevate ettevõttete sisulisemat kontrolli (nt 
kõrvaldamise aluste kontrolli, sh varasemaid rikkumisi) ei teostata ning mis 
veelgi enam, peale lepingu sõlmimist lepingu täitmise üle erilist 
järelevalvet tegelikult ei toimugi või kui toimub on seegi pigem formaalne 
kui sisuline (nt kontrollitakse vaid kooli kodulehel avalikult üleval olevat 
menüüd, kuid mitte kohapealselt tegelikku koolitoidu kvaliteeti ja selle 
vastavust välja kuulutatud menüüle).

Antud arutelukäik tekitas minus kahesuguseid mõtteid.

Esiteks, tegelik konkurentsiolukord ning ettevõtjate võrdne kohtlemise 
tagamine. Seda põhjusel, et ettevõtjad, kes täidavad kõiki ettenähtud 
nõudeid, sh lepinguid ning ei oma varasemaid rikkumisi ei ole arusaadavalt 
võrdses konkurentsiolukorras nende ettevõtetega, kes on enda äritegevusse 
(ja miks näiteks ka hinda) sisse arvestanud aspekti, et kohalik omavalitsus 
tegelikkuses kontrolli ei teosta ning lepingu rikkumiste tõttu tagajärgesid 
ei esine.

Teiseks, riigihangete regulatsiooni järgimata jätmine. Nimelt ei näe 
riigihangete seadus ette võimalust hankijatel ka liisu heitmise korral 
(millise variandi kasutamine esmajärjekorras on üleüldiselt äärmiselt 
küsitav) selles sätestatud nõuete järgimata jätmist. Alates 2017 aastast on 
hankijad kohustatud järgima ka kõrvaldamise aluste regulatsiooni ja teostama 
pakkujate kõrvaldamise aluste kontrolli, sh vajadusel ettevõtja hankest 
kõrvaldama või kaaluma ettevõtjate kõrvaldamist. Antud regulatsiooni eesmärk 
on olnud riigihankeõiguse väline eesmärk toetada teiste õigusvaldkondade 
õiguspoliitiliste eesmärkide täitmist, nt edendada maksude kogumist, 
ennetada kuritegude toimepanemist või distsiplineerida ettevõtjaid tegutsema 
ausalt. Paragrahvi laiem eesmärk on tagada, et riik teeb riigihangete kaudu 
tehinguid üksnes ettevõtjatega, kes on ausad (M.A.Simovart. Riigihangete 
seadus, kommenteeritud väljaanne, § 95).

Kõike eelnevat arvesse võttes palun seisukohta järgmistele küsimustele:

1)      Kuidas on kooskõlas riigihangete seadusega olukord, kus näiteks 
koolitoidu osutaja leidmisel jäetakse riigihange korraldamata?

2)      Kuidas on kooskõlas riigihangete seadusega olukord, milles näiteks 
koolitoidu osutaja leidmisel jäetakse järgimata riigihangete seaduse 
üldpõhimõtted (ettevõtjate võrdne kohtlemine, avalike vahendite läbipaistev 
kasutamine) ja muud kohustuslikud regulatsioonosad (nt RHS § 95 
regulatsioon)?

3)      Kuidas on tagatud tehingute tegemine üksnes ausate ettevõtjatega, 
kui riigihangete reeglite järgimine ja lepingu täitmise kontroll jäetakse 
teostamata?

4)      Kas riigihangete lepingu täitmise üle kontrolli teostamata jätmine 
toob kaasa vastuolu ettevõtjate vahelises võrdse kohtlemise põhimõttes ning 
selliselt ausa ja terve konkurentsiolukorra kahjustamise?

5)      Kas ja kes teeb või peaks tegema hankija üle järelevalvet selle üle, 
et hankijad teostaksid tegelikkuses lepingu täitmise üle kontrolli, 
eesmärgiga võimaldada sh ka hankijal endal järgnevates hangetes RHS § 95 
järgne kontrolli teostamine?

6)      Millised sanktsioonid/tagajärjed peaksid järgneva hankijale, kes 
näiteks ei teosta hankelepingu täitmise üle sisulist kontrolli?

Olen käesoleva päringu adressaadiks lisanud lisaks Rahandusministeeriumile 
ka Konkurentsiameti seetõttu, et antud küsimusel on minu hinnangul väga 
tugev puutumus võimalike konkurentsiõiguslikke rikkumistega.

Lugupidamisega

Keidi Kõiv
vandeadvokaat |attorney-at-law
Advokaadibüroo RASK | RASK Attorneys-at-Law
(+372) 618 0820
www.rask.ee <http://www.rask.ee> | 
<https://www.linkedin.com/company/rask-attorneys-at-law> LinkedIn
 <http://www.rask.ee/>
Kirjas olev info on konfidentsiaalne ja mõeldud kasutamiseks üksnes 
adressaadile. Kui kiri on jõudnud teieni ekslikult, siis kustutage see ja 
teavitage saatjat.

This message is confidential and intended only for the addressee. If you 
have received this message by mistake, inform the sender and delete the 
message.

  _____

Käesolev e-kiri võib sisaldada asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud 
teavet. Kui te ei ole selle kirja adressaat, palun võtke ühendust saatjaga 
ning kustutage e-kiri arvutist.
This e-mail may contain information which is classified for internal use. If 
you are not the intended recipient of this message, please notify the sender 
immediately and delete the message.