Subject: RE: Maalehes avaldatud liiklusohutuse näide
From: "Kai Simson" <[email-masked]>
To: Jüri Jaanson <[email-masked]>
Cc: "Politsei- ja Piirivalveamet" <[email-masked]>
Date: Mon, 20 Jul 2026 14:46:19 +0300

Tere

Täname Teid pöördumise ja kirjas esitatud tähelepanekute eest!

Olete õigesti juhtinud tähelepanu sellele, et Maalehes 16.07.2026 avaldatud 
artiklis esitatud illustratiivne näide, mille kohaselt liigub 57 km/h 
algkiirusega sõiduk kohas, kus 50 km/h algkiirusega sõiduk on juba peatunud, 
veel ligikaudu 42 km/h, on arvutuslikult ebatäpne. Oleme eksimusest 
teavitanud Maalehe toimetust ja praeguseks on väide parandatud. Korrektne 
sõnastus oleks järgmine: „Lihtsustatud arvutuse järgi on 50 km/h sõitva auto 
peatumisteekond 27 meetrit. 57 km/h sõitev auto liigub samas punktis veel 
ligikaudu 34 km/h.“ Rõhutame, et ligikaudu 34 km/h on konkreetse 
lihtsustatud arvutusmudeli tulemus, mitte universaalne väärtus. Tegelik 
peatumisteekond ja kokkupõrkekiirus sõltuvad juhi tegelikust seisundist, 
reaktsiooniajast, sõiduki pidurdusvõimest, rehvidest, teekattest, 
ilmastikuoludest ja muudest asjaoludest.

Selgitus: arvutus põhineb liiklusõppes kasutatavatel standardvalemitel, 
mille kohaselt:

Reageerimisteekond  (reageerimisajaks on võetud 1 sekund)

Pidurdusteekond   (aeglustuvus on 7,5 m/s2)

Peatumisteekond:

Kokkupõrkekiirus:  (Selleks hetkeks, kui 50 km/h algkiirusega sõiduk on 27 
meetri kaugusel peatunud, on 57 km/h algkiirusega sõiduk pärast 
reageerimisteekonna läbimist jõudnud pidurdada ca 11m)

Lisame kirjale ka Exceli arvutusmootori.

Teie pöördumises on kirjeldatud teistsugust olukorda: mõlemad sõidukid 
alustavad pidurdamist samas punktis ja 57 km/h sõitnud sõiduki kiirust 
hinnatakse pärast 50 km/h sõiduki pidurdusteekonna läbimist. Artiklis 
kasutatud illustratiivses näites on kasutatud reageerimisteekonda, mis on 
suurema algkiiruse puhul pikem. Peatumisteekond koosneb nii reageerimis- kui 
ka pidurdusteekonnast ning sõiduk ei hakka takistuse ilmnemisel koheselt 
aeglustuma.

See ei muuda siiski asjaolu, et artiklis avaldatud hinnanguline 42 km/h 
jääkkiirus oli ekslik. Nõustume Teiega ka laiemas põhimõttes, et 
liiklusohutuse kommunikatsioonis kasutatavad arvulised näited peavad olema 
võimalikult täpsed, kontrollitavad ja üheselt mõistetavad. Täname Teid 
tähelepaneliku tagasiside eest. Võtame selle arvesse, et edaspidistes 
selgitustes oleksid kasutatud näited üheselt kontrollitavad ja väldiksid 
erinevatest eeldustest tulenevaid tõlgendusvõimalusi.

Lugupidamisega

Kai Simson

juhataja

kommunikatsiooniosakond

+372 5850 7553

 <http://www.transpordiamet.ee/> www.transpordiamet.ee

From: Jüri Jaanson <[email-masked]>
Sent: Thursday, July 16, 2026 9:11 AM
To: [email-masked]
Cc: [email-masked]
Subject: Maalehes avaldatud liiklusohutuse näide

Lugupeetud Transpordiamet

Maalehes 16.07.2026 avaldatud artiklis „Ma ju ei kihuta, sõidan ainult 57-ga“. 
Kiiruseületamisest on Eesti liikluses saanud uus normaalsus on esitatud 
järgmine väide, mille puhul soovin juhtida tähelepanu olulisele 
matemaatilisele vastuolule. Kuna artikkel käsitleb Transpordiameti 
liiklusohutuse sõnumeid, ei ole mulle selge, kas tegemist on Transpordiameti 
koostatud arvutusega või on ebatäpsus tekkinud artikli koostamisel.

Artiklis on märgitud:

„Standardarvutuse järgi on 57 km/h liikuva auto pidurdusteekond kuus meetrit 
pikem kui 50 km/h liikuval autol. Punktis, kus kiirusega 50 km/h sõitnud 
auto on juba peatunud, liigub kiirusega 57 km/h sõitnud auto aga kiirusega 
umbes 42 km/h.“

Kuna tekstis on selgelt märgitud, et jutt käib pidurdusteekonnast ning 
võrreldakse sama punkti, kus 50 km/h liikunud sõiduk on peatunud, siis on 
toodud jääkkiirus matemaatiliselt vale.

Liikumisvõrrandist

v² = v₀² − 2as

tuleneb, et kohas, kus 50 km/h liikunud sõiduk on peatunud, on 57 km/h 
liikunud sõiduki kiirus

√(57² − 50²) ≈ 27 km/h,

mitte ligikaudu 42 km/h.

See tulemus ei sõltu pidurdusvõimest ega teeoludest, vaid tuleneb otseselt 
klassikalisest liikumisvõrrandist.

Erinevus ei ole pelgalt formaalne, vaid sisuline. Kokkupõrke kineetiline 
energia on kiiruse ruuduga võrdelises seoses ning 42 km/h juures on see 
ligikaudu 2,4 korda suurem kui 27 km/h juures. Seetõttu annab avaldatud 
väide lugejale tegelikust oluliselt raskema kokkupõrke ettekujutuse.

Liiklusohutuse kommunikatsioon peab olema võimalikult täpne ja kontrollitav. 
Käesoleval juhul tekkis minul intuitiivne küsimus ning tõenäoliselt võib see 
tekkida ka teistel, kas 57 km/h liikunud sõiduk saab pärast kogu 50 km/h 
sõiduki pidurdusteekonna läbimist veel liikuda koguni 42 km/h. Seetõttu pean 
vajalikuks juhtida tähelepanu sellele vastuolule ning eeldan, et 
avalikkusele suunatud materjalides sisalduvad arvutused on korrektsed või 
vajadusel parandatakse. Illustratiivses näites tajutav viga kahjustab 
avaliku kommunikatsiooni usaldusväärsust ning võib hakata varjutama selle 
põhisõnumit.

Lõpetuseks pean vajalikuks rõhutada, et minu pöördumise eesmärk ei ole 
vähendada kiiruseületamise ohtlikkust ega vaidlustada kehtivaid 
kiiruspiiranguid. Vastupidi, pean liiklusohutust väga oluliseks ning leian, 
et just seetõttu peavad avalikkusele suunatud näited, arvutused ja 
selgitused olema füüsikaliselt korrektsed.

Lugupidamisega,

Jüri Jaanson

Riigikogu liige